Kapitel 1 Energi. Figur 1: En sæk cement skal løftes op på ladet af en lastbil. Sækken skal løftes 1,5 meter. A = h
|
|
- Thomas Svendsen
- 8 år siden
- Visninger:
Transkript
1 Kapitel 1 Energi Solceller-kapitel 01.w pd Indledning Er man helt fortrolig med begreberne energi, effekt, strøm, spænding og arbejde, kan kapitel 1 overspr inges. Begreberne repeteres her, fordi de er helt centrale i beskrivelsen af solcellers virkem åde og y delse. Hvad er energi? Når der skal udføres et arbejde, kræves der energi. Vi l m an for ek sempel løfte en sæk cement fra jorden op på ladet på en lastbil, skal der m ekanisk energi til. Ø nsker man at se fjer nsy n en aften, så k ræ ves der elek trisk energi. Når træ brænder i en brændeovn, frigøres kemisk energi. Energi måles i enheden joule (J). Større energim ængder m åles i k ilojoule (kj) eller megajoule (MJ). Tabellen viser forholdet mellem disse størrelser: Energienheden Svarer til 1 joule (J) 1 J = 1 new ton-meter 1 kilojoule (kj) J 1 megajoule (MJ) J Tabel I: Energienhederne joule, kilojoule og m egajoule med om regningsfaktoer. Mekanisk energi Hvis man skal løfte en genstand m ed massen m et lodr et sty kk e h her på jordens overflade, hvor genstanden påvirkes at tyngdekraft, kan man godt beregne arbejdets størrelse i joule som følger. A rbejdet betegnes A, og jordens tyngdeacceleration g = 9,82 newton/kg. Her er formlen: Figur 1: En sæk cement skal løftes op på ladet af en lastbil. Sækken skal løftes 1,5 meter. A = h Eksempel 1 En sæk cement på 50 k g skal løftes 1,5 m eter op på ladet på en lastbil. H vor meget arbejde i joule kr æver dette? Vi k an beregne arbejdet og derm ed en ergien, der er påk ræ vet således: A = 50 9,82 n ew to n 1,5 meter A = 736,5 new ton@ m eter = 736,5 joule Bermærk, at enhederne bliver new ton (enheden for k raft) gange m eter (enheden for afstand). U døver man en k raft gennem en given afstand, har man udført et arbejde, og enheden svarer som nævnt til joule. O pgav e 1 25 sæ k cem ent, hver på 50 k g, sk al fly ttes fra fortovet op på taget af en by gning, der ligger 30 meter højere. Hvor mange joules arbejde skal der y des, for at få løftet alle sæk ken e? O pgav e 2 Figur 2: Et fly besidder beliggen hedsenergi. Energi og solc eller -1- Kapitel 1 - Energi
2 EnM D80 fly vemaskine skal hæ ves fra jordens overfl ade t il en h øjde på 10 k m. Fly ets m asse m = kg. Beregn arbejdet, der skal udføres, for at løfte flyet til denne højde. Vi taler her kun om energien, der kræves, for at ændre flyets beliggenhed i forhold til jordens overflade. Det er af denne grund, at stør relsen h også betegnes flyets beliggenhedsenergi (eller potentiel energi). Man betegner beliggenhedsenergien E POT, således at vi har formlen: E POT = m@ g@ h En anden form for mekanisk energi er bevægelsesenergi (også kaldet kinetisk energi). Man kan vise, at denne energi E KIN. er proportional med genstandens masse m (målt i k ilogram) og med kvadratet på genstandens fart v (målt i m eter i sek un det fork ortet m/s): E KIN = ½ v 2 Eksempel 2 Betragt M D80 jetfly et i figur 2. N år flyet står helt stille på startbanen er bevæ gelsesenergien jo lig med nul, da farten er nul. U nder startløbet komm er fly et op på ca. 150 k nob, inden det letter. Da 1 knob = 0,5144 m/s er fartet, når flyet letter 77,16 m/s. Sætter vi igen flyets masse ti l k g, fås: E KIN = ( 77,16) 2 = 565,7 MJ O pgav e 3 MD80'eren er nu kommet op i 10 kilometers højde og flyver med 500 knob. Hvor mange meter i sek undet svarer dette til? H vilk en kinetisk energi har flyet nu? Vi har tidl igere b eregnet fly ets beli ggen hedsenergi i 10 kilometers højde (opgave 2). Fra opgave 3 har vi nu den kinetiske energi. Flyets samlede mekaniske energi, den totale energi E TOT, er sum men af beliggenh edsenergien og bevæ gelsesenergien: E TOT = E POT + E KIN Elektrisk energi Vi er omgivet af apparater, der anvender elektrisk energi. Denne ener giform måles også i jou le. Energien er afhængig af den elektriske strøm I, der løber gennem apparatet, og den elektriske spænding U, der påføres. Elektrisk spænding er et mål for, hvor megen energi strømm en besidder per ladningsenhed Q. Ladning måles i coulomb (forkortet C) og svarer til et bestemt (stort) antal elektroner. Der var m ange vigtige begreber i ovenstående par agr af. L ad os lave en oversigt over disse stør rel ser, så vi kan bruge dem i vores diskussion af elektrisk energi. Størrelse For kortes Enhed strømstyrke I ampere (A) spænding U volt (V) ladning Q coulomb (C ) energi E EL joule (J) Tabel II: Elektriske størrelser og enheder. Når ladning strømmer gennem en ledning eller elektrisk apparat, passerer der en vis mæ ngde ladning, hvert sekund. M an har vedtaget, at: 1 am pere = 1 coulomb/sekund Som nævnt svarer spændingen, der påføres et apparat, til energien, som hvert coulomb er i besiddelse af. For ek sempel vil en spæ ndingsforskel på 220 volt over et apparat sige, at det kræver 220 joule at sende 1 coulomb ladning gennem apparatet. Man kan også sige, at apparater kræver 220 joule, hver gang 1 coulomb passerer. Denne ener gi bliver omdannet til mekanisk energi, varmeenergi, lys, lyd eller anden form for energi. Energi og solc eller -2- Kapitel 1 - Energi
3 Lad os antage, at der sendes 1,5 coulomb hvert sekund (1,5 ampere) gennem apparatet, idet spændingsforskellen er 220 volt. Hvor mange joule kræves der, hvert sekund? Hvis vi m ultiplicerer strøm styrk en I = 1,5 A med spændingsforskellen U = 220 V, får vi: Læg mærke til, at enhederne coulomb går ud mod hinanden i tæller og nævner. Tilbage bliver resultatet: Det koster altså her 330 joule hvert seku nd at få en strøm på 1,5 am pere fly ttet gen nem en spændingsforskel på 220 volt. Fordi enheden jo ule /sekun d forek ommer ofte, når man arbejder med elek tricitet, har den fået sit eget navn: w att. Altså: Denne størrelse, kaldet effekt, er meget vigtig. Her er n ogle ek sempler, idet vi k ikker på et ty pisk apparat, nem lig et fjernsy n. Figur 3: Et fjernsyn kan typisk kræv e en strøm - styrke på 1,5 ampere ved en driftsspænding på 220 volt. Dette svarer til 330 joule i sekundet. Eksempel 3 Et fjernsyn kræver 1,5 A ved 220 V. Dette svarer til en effekt P = 330 watt. Eksempel 4 Det omtalte fjernsyn kører i 4 timer. Hvor man ge joule elektrisk energi kr æves der? Vi erindrer om, at 1 time = 60 minutter = 3600 sek un der. Da T V et bru ger 330 w att, al tså 330 joule hvert sek und, er der tale om en total elektrisk energi på E EL = sekun der = 4,752 MJ Hvis du har betalt en el-regning, har du sikkert bemærket, at man betaler ikke for joule (eller megajoule) men for k ilowatt-tim er (kw h). Én k ilowatt-tim e svarer til, at en effekt på 1000 w att leveres i én time (3600 sekunder). Derfor: Altså: 1 kwh = s = J 1 kw h = 3,6 MJ. O pgav e 4 Hvis man skal betale 2 kr. per k ilowatt-tim e, hvor meget koster det at have TV et fra eksempel 4 kørende i 4 timer? O pgav e 5 Du har et sommerhus, der opvarmes med elradiator er. Du overvejer, om radiatoren skal stå tændt i en periode på 10 døgn, mens du er bortrejst. Radiatoren vil stå tændt hele tiden, og den forbruger 500 watt. Hvor mange joule forbruges på de 10 døgn? H vor man ge kw h svarer dette til? Hvor meget koster det, at have radiatoren tændt, hvis det koster 2 kr. per k ilowatt-tim e? O pgav e 6 En bilakkumulator har en polspænding på 14 volt, der falder til ca. 12 volt, når startmotoren k ører. Når du starter en bil, træk kes der 60 ampere fra batteriet. Hvor mange watt kræver bilens startmotor? Hvor mange joule Energi og solc eller -3- Kapitel 1 - Energi
4 skal leveres fra batter iet, hvis startmotoren kører i 2 minutter? Hvor mange kilow atttimer svarer dette til? Varmeenergi Også varm eenergi måles i joule. Vi betr agter nu ét aspekt af emnet ved at se på brændværdien af nogle brændstoffer. Hvor mange kilowatt-timer svarer dette til? Hvilken værdi i kroner har den nyttiggjorte varm eenergi, hvis man regner med, at den erstatter el-varm e, der k oster 2 k r. per kilow att-tim e? Et kilogram tørt træ, når det brænder, frigører varm eenergi. Ikke overraskende måles varmeenergi også i joule. Tabellen viser nogle typiske værdier for, hvor megen varmeenergi forskellige bræ ndstoffer rum mer for hvert kilogram. Mat eriale bøg og eg, tørt Bræn dværdi (kj/kg) 15 M J/k g benzin naturgas koks 44 M J/k g 50 M J/k g 29 M J/k g Tabel III: Brændv ærdier for udvalgte stoffer. Eksempel 5 Du sætter en favn fuld tørt bøgetræ (5 k g) i en brændeovn. H vor mange joule varmeenergi frigøres, hvis der sker en optimal forbrænding af træet? I lighed med andre former for energi, går ikke 100% af energien nødvendigvis til det, man har tæ nkt sig. For ek sempel går en del af varmeenergien, når træ brænder, til opvarmnin g af røgen, der forsvinder op ad skorstenen. Derfor taler man om begrebet nyttevirkningen N. O pgav e 7 En god brændeov n k an ny ttiggøre ca. 75% af varmeenergien i brændsel. Hvor mange joule energi nyttiggøres i en god brændeovn, hvis man anvender træmængden fra eksempel 7? Figur 4: En bræ ndeovn anvendes som supplerende varmekilde i mange danske hjem og somm erhuse. O pgav e 8 Et naturgasfyr kan have en nyttevirkning på over 90%. En r um meter naturgas har en masse på ca. 1 kilogram og koster ca. 10 kroner. Find prisen per nytiggjort kilowatttime varmeenergi fra naturgas. Antag, at N = 92%. O pgav e 9 Når m an tan ker benzin på sin bil, pumper man ca. 30 kg benzin i minuttet over i bilen. Hvor m ange MJ energi svarer dette til, at man overfører, hvert sekund? H vor mange megawatt svarer dette til? H vor man ge MJ energi ru mm er en benzintan k, der in deholder 50 kg benzin? O pgav e 10 Antag, at jetmotorer er i stand til at ny ttiggøre 50% af energien i bræ ndstoffet, og at jetbrændstof rummer 40 MJ/kg. H vor mange kilo bræ ndstof skal der anvendes, alene for at Energi og solc eller -4- Kapitel 1 - Energi
5 bringe et fly på kg op i meters højde - altså alene for at tilvejebringe flyets beliggenhedsenergi? 2) Elektrisk energi og varmeenergi O pgav e 11 Selv en god bilmotor k an kun nyttiggøre ca. 25% af energien, der er til rådighed som varm eenergi i ben zin. H ovedparten af varm e- energien, der frigøres, går til spilde som varme i udstødnin gsgasserne. Desuden k ræves der mekanisk arbejde for at presse forbrændingsprodukter ud af stemplerne inden næste benzinforbrænding kan finde sted. a) Hvis en bil yder konstant watt under kørslen, hvor mange joule nyttig mek anisk energi skal y des på én time? b) Er ny ttevirk nin gen k un 25% skal der leveres varmeenergi fra benzinen på watt. H vor man ge kilogram benzin svar er dette til på én tim e? PROJEKTER OG ØVELSER 1) Mekanisk energi Til øvelsen kræves et skråplan og en genstand, der k an glide ned ad skr åplanet med et minim um af gnidn ingsmodstand. Sk råplanet kan eventuelt placeres på et laboratoriebord, der kan svare til nulniveauet. a) Hvis genstanden befinder sig ca. 50 cm over nulniveauet, beregn dens beliggenhedsenergi. b) Glider genstanden uden væsentlig gnidning ned ad planet, hvad bør bevægelsesenergien være lig med, når legemet når nulniveauet? c) Find genstandens hastighed ved nu lniveauet (uden gni dning). Har man Science Workshop eller tilsvarende udsty r, k an m an m åle genstandens hastighed under bevægelsen. Det er også muligt at bregn e genstandens hastighed ved at lave en videooptagelse af bevægelsen. Figur 5: I mang e fysik/naturfagssamlinger findes et apparat, der m uliggø r opv arm nin g af en m ængde v and ved at tilføre elektrisk energi. I mange fysik/naturfagssamlinger findes et apparat, der muliggør opvarm nin g af en mængde vand ved at tilføre elektrisk energi. Den elektriske effekt P i joule per sekund er givet ved: P = U I. Hvis effekten i watt multipliceres med tiden t i sekunder, får man, hvor mange joule elektrisk energi E EL er blevet leveret: Har m an placeret en vandm ængde med masse m i beholderen, og stiger temperaturen fra starttemperaturen T 1 til sluttemperaturen T 2, mens strømmen løber, kan man beregne varmeenergien, som vandet har optaget ved hjælp af formlen: Størrelsen 4186 J/(kg grad ) kaldes vandets specifikke varm ekapacitet. Energi og solc eller -5- Kapitel 1 - Energi
6 Hvor megen elektrisk energi er leveret i dit forsøg? Hvor megen varm eenergi optages af vandet? H vilk e ny ttevirk ningen har man opnået? H vilk e fejlkilder gør, at ny ttevirkningen forbliver under 100%? 3) Varmeenergi Det er en udfordring at få mest m ulig varm e- energi ud af en given mængde brændsel. Eleverne kan i gr upper få udleveret materialer (metaldåser, aluminiumsstumper, stanniol, glasuld eller anden isolering) samt en given mængde brændsel (et antal gram sprit for eksempel), og opgaven går så ud på at opnå størst mulig temperaturstigning på f.eks. 500 gram vand. Dette kræver, at eleverne kan anvende og har adgang til sim ple væ rk tøj. D e skal så ved hjæ lp af de givne materialer k onstruere et opvar mn ingsapparat, der kan præstere den største tem peraturstigning på vandet ved hjæ lp af den givne bræ ndselsmængde. Opgaven fremmer elevernes samarbejskompetencer, og et k onk urrencemom ent kan medvirke til, at der sættes virkelig gang i fantasien. U d over et term ometer (eller Science Workshop datafangst) bør eleverne også have muligh ed for at tage tid p å opvar mningsprocessen. Gruppen bør lave en rappor t, der meddeler deres resultater: 1) temperaturstigningen 2) tidsforbrug for opvarm ningen 3) den tilførte en ergi i joule 4) den forbrugte energi i joule 5) nyttev irkningen 6) m iddeleffekt under opvarm ningen Desuden bør gruppen være i stand til at forklare, hvorfor deres opstilling var god (eller dårlig) til at løse opgaven og komme med forslag til forbedringer. 4) Energiomsætning I mange fysiksamlinger findes der udstyr, der mu liggør m åling af omsætningen mellem mekanisk energi og varmeenergi. Dette udsty r bør så anvendes, således at eleverne opnår en prak tisk forståelse for enheden joule. En k ondicykel er sommetider udsty ret med en lille com puter, der løben de viser den præsterede effekt i watt og den samlede energiy delse i joule. Andre gode forsøg med energiomsætning beny tter sig af en lille m otor påmonteret en trisse, således at den k an anvendes som en dy nam o. Et lod forbu ndet til tr issen ved hjælp af en snor kan så få lov til at falde gennem en vis afstand og dermed levere en vis mek anisk energi til systemet. Dy namoen kan forbindes til en passende belastning (f.eks. en lavvoltspære), og man kan måle strømstyrk e og spænding over tid (f.eks. ved hjælp af Science Workshop eller andet datafangstudsty r). Igen er der man ge mu ligheder for datanaly se, idet m an k an finde: 1) den leverede mekaniske energi 2) den leverede spænding og strømstyrke 3) den lev erede effekt 4) den leverede elektriske energi 5) nyttev irkningen for om sætningen KONKLUSION Efter den foregående repetition af energibegrebet samt vigtige tilknyttede begreber, bør man være godt rustet til at gå videre til arbejdet med solceller i kapi tel 2. D et er også vigti gt at husk e bet y dningen af de el ek trisk e størrelser: strømstyrk e, ladning og spænding samt formlen for elektrisk effekt. Energi og solc eller -6- Kapitel 1 - Energi
1. G fysik Elevbog LaboratoriumforSammenhængendeUddan g n i r æ L g o e s l e n
dlaboratoriumforsammenhængendeu 1. G fysik Elevbog ring dannelseoglæ HARTEVÆRKET Harteværket Harteværket er bygget i 1918-1929 og var det første større vandkraftværk i Danmark. Ved værkets opførsel stod
Når enderne af en kobbertråd forbindes til en strømforsyning, bevæger elektronerne i kobbertråden sig (fortrinsvis) i samme retning.
E2 Elektrodynamik 1. Strømstyrke Det meste af vores moderne teknologi bygger på virkningerne af elektriske ladninger, som bevæger sig. Elektriske ladninger i bevægelse kalder vi elektrisk strøm. Når enderne
2. f- dag med temaet kondition. En effektfuld F- dag om chokolade, kroppen som motor, kondital og energi. Elevoplæg. og dermed mere bevægelse
2. f- dag med temaet kondition. En effektfuld F- dag om chokolade, kroppen som motor, kondital og energi og dermed mere bevægelse Elevoplæg Læringsmål: Tværfaglige med inddragelse af fagene: Idræt, biologi,
1. Arbejde. På figur 1.2 påvirker en kraft F en genstand, der bevæger sig fra s 1 til s 2. Den tilbagelagte strækning er dermed.
1 M2 1. Arbejde På figur 1.1 nedenfor trækker en person en båd efter sig. I hverdagssproget siger vi så, at personen udfører et arbejde. Når personen trækker i båden påvirkes den med en kraft. I fysik-sprog
ELLÆRENS KERNE- BEGREBER (DC) Hvad er elektrisk: Ladning Strømstyrke Spændingsforskel Resistans Energi og effekt
ELLÆRENS KERNE- BEGREBER (DC) Hvad er elektrisk: Ladning Strømstyrke Spændingsforskel Resistans Energi og effekt Atomets partikler: Elektrisk ladning Lad os se på et fysisk stof som kobber: Side 1 Atomets
Matematik og Fysik for Daves elever
TEC FREDERIKSBERG www.studymentor.dk Matematik og Fysik for Daves elever MATEMATIK... 2 1. Simple isoleringer (+ og -)... 3 2. Simple isoleringer ( og )... 4 3. Isolering af ubekendt (alle former)... 6
MODUL 5 ELLÆRE: INTRONOTE. 1 Basisbegreber
1 Basisbegreber ellæren er de mest grundlæggende størrelser strøm, spænding og resistans Strøm er ladningsbevægelse, og som det fremgår af bogen, er strømmens retning modsat de bevægende elektroners retning
Jorden og solen giver energi Ny Prisma Fysik og kemi 8. Skole: Navn: Klasse:
Jorden og solen giver energi Ny Prisma Fysik og kemi 8 Skole: Navn: Klasse: Opgave 1 Man kan skelne mellem lagerenergi og vedvarende energi. Sæt kryds ved de energiformer, der er lagerenergi. Olie Sol
Dynamik. 1. Kræfter i ligevægt. Overvejelser over kræfter i ligevægt er meget vigtige i den moderne fysik.
M4 Dynamik 1. Kræfter i ligevægt Overvejelser over kræfter i ligevægt er meget vigtige i den moderne fysik. Fx har nøglen til forståelsen af hvad der foregår i det indre af en stjerne været betragtninger
Fysikrapport Nyttevirkning og vands specifikke fordampningsvarme
Fysikrapport Nyttevirkning og vands specifikke fordampningsvarme Forsøgsdato: 22-02-2016 Afleveringsdato: 03-03-2016 Gruppe Nr. 232 Udarbejdet af Lasse, Nicolai og Martin 1 Indholdsfortegnelse Formål Side
El-Fagets Uddannelsesnævn
El-Fagets Uddannelsesnævn El-kørekort Lærervejledning El-kørekortet er et lille undervisningsforløb beregnet til natur/teknik første fase. Ved at arbejde med elementær el-lære er det vores håb, at eleverne
Betingelser for anvendelse Fysikkens Mestre version 1.0 må frit anvendes til undervisning og underholdning
Fysikkens Mestre Version 1.0 Af Bo Paivinen Ullersted Fremstilling af kortene Kortene printes i dobbeltsidet format (vend ark efter lang kant). Print kun side 7, ikke første side, så passer spørgsmål og
Fysikrapport: Rapportøvelse med kalorimetri. Maila Walmod, 1.3 HTX, Rosklide. I gruppe med Ulrik Stig Hansen og Jonas Broager
Fysikrapport: Rapportøvelse med kalorimetri Maila Walmod, 1.3 HTX, Rosklide I gruppe med Ulrik Stig Hansen og Jonas Broager Afleveringsdato: 30. oktober 2007* *Ny afleveringsdato: 13. november 2007 1 Kalorimetri
Energiopgave til uge 44
Energiopgave til uge 44 Sonja Prühs Opgave 1) Beskriv en energistrøm med de forskellige energiformer energistrømmen går igennem fra solen til jorden og tilbage til universet. Energistrømmen I vælger skal
Hvad er energi? Af Erland Andersen og Finn Horn
Af Erland Andersen og Finn Horn Udgave: 22.06.2010 Energi Alle kender til energi! Men hvad er energi? Hvordan opstår energi? Kan energi forsvinde? Det er nogle af de spørgsmål, som de følgende sider vil
Eksamen i fysik 2016
Eksamen i fysik 2016 NB: Jeg gør brug af DATABOG fysik kemi, 11. udgave, 4. oplag & Fysik i overblik, 1. oplag. Opgave 1 Proptrækker Vi kender vinens volumen og masse. Enheden liter omregnes til kubikmeter.
Skoletjenesten Aalborg kommune energiundervisning- Tjek på energien
Lærervejledning Materialer: Tiliters spande Målebægre Lommeregnere/mobiler http://aalborg.energykey.dk (Login fås af Teknisk Serviceleder på skolen) Om energi, effekt og kilowatttimer. Energi måles i Joule
Formelsamling til Fysik B
Formelsamling til Fysik B Af Dann Olesen og Søren Andersen Hastighed(velocity) Densitet Tryk Arbejde Definitioner og lignende Hastighed, [ ] Strækning, [ ] Volumen(rumfang), [ ] Tryk, [ ] : Pascal Kraft,
Opgavesæt om Gudenaacentralen
Opgavesæt om Gudenaacentralen ELMUSEET 2000 Indholdsfortegnelse: Side Gudenaacentralen... 1 1. Vandet i tilløbskanalen... 1 2. Hvor kommer vandet fra... 2 3. Turbinerne... 3 4. Vandets potentielle energi...
E l - Fagets Uddannelsesnævn
E l - Fagets Uddannelsesnævn El-kørekort Lærervejledning El-kørekortet er et lille undervisningsforløb beregnet til natur/teknik første fase. Ved at arbejde med elementær el-lære er det vores håb, at eleverne
FYSIKOPGAVER KINEMATIK og MEKANIK
FYSIKOPGAVER KINEMATIK og MEKANIK M1 Galileos faldrende På billedet nedenfor ses en model af Galileo Galilei s faldrende som den kan ses på http://www.museogalileo.it/ i Firenze. Den består af et skråplan
MATEMATIK. Ballonen #1. Albertslund Ungdomsskole. MATEMATIK Problemløsning. Opgaver bygget over en ungdomsskoles logo
MATEMATIK MATEMATIK Problemløsning Opgaver bygget over en ungdomsskoles logo Albertslund Ungdomsskole Ballonen #1 Introduktion Ungdomsskolens logo er en lysende og langsomt roterende ballon. Det er en
Lærervejledning. Lærervejledning til el-kørekortet. El-kørekortet er et lille undervisningsforløb beregnet til natur/teknikundervisningen
Lærervejledning EVU El- og Vvs-branchens Uddannelsessekretariat 2007 Højnæsvej 71, 2610 Rødovre, tlf. 3672 6400, fax 3672 6433 www.evu.nu, e-mail: mail@sekretariat.evu.nu Lærervejledning El-kørekortet
Figur 1 Energetisk vekselvirkning mellem to systemer.
Energibånd Fysiske fænomener er i reglen forbundet med udveksling af energi mellem forskellige systemer. Udvekslingen af energi mellem to systemer A og B kan vi illustrere grafisk som på figur 1 med en
Energiens veje Ny Prisma Fysik og kemi + Skole: Navn: Klasse:
Energiens veje Ny Prisma Fysik og kemi + Skole: Navn: Klasse: Opgave 1 Vægtstang Æbler Batteri Benzin Bil Brændselscelle Energi kan optræde under forskellige former. Hvilke energiformer er der lagret i
1. Varme og termisk energi
1 H1 1. Varme og termisk energi Den termiske energi - eller indre energi - af et stof afhænger af hvordan stoffets enkelte molekyler holdes sammen (løst eller fast eller slet ikke), og af hvordan de bevæger
Energi i undervisningen
1 Energi i undervisningen Martin krabbe Sillasen, VIA UC, Læreruddannelsen i Silkeborg I dette skrift præsenteres et bud på en konkret definition af energibegrebet som kan anvendes både i natur/teknik
1. Hvor lang tid tager det at blive trukket op til højden 20 m?
Efterbehandlingsark 1 Nedenfor er vist to grafer for bevægelsen i. Den første graf viser, hvor mange gange du vejer mere eller mindre end din normale vægt. Den anden graf viser højden. Spørgsmål til grafen
Løsninger til udvalgte opgaver i opgavehæftet
V3. Marstal solvarmeanlæg a) Den samlede effekt, som solfangeren tilføres er Solskinstiden omregnet til sekunder er Den tilførte energi er så: Kun af denne er nyttiggjort, så den nyttiggjorte energi udgør
Danmarks Tekniske Universitet
Danmarks Tekniske Universitet Side 1 af 11 sider Skriftlig prøve, lørdag den 12. december, 2015 Kursus navn Fysik 1 Kursus nr. 10916 Varighed: 4 timer Tilladte hjælpemidler: Alle hjælpemidler tilladt "Vægtning":
Danmarks Tekniske Universitet
Danmarks Tekniske Universitet Side 1 af 11 sider Skriftlig prøve, lørdag den 22. august, 2015 Kursus navn Fysik 1 Kursus nr. 10916 Varighed: 4 timer Tilladte hjælpemidler: Alle hjælpemidler tilladt "Vægtning":
Elementær termodynamik og kalorimetri
Elementær termodynamik og kalorimetri 1/14 Elementær termodynamik og kalorimetri Indhold 1. Indre og ydre energi...2 2. Varmeteoriens (termodynamikkens) 1. hovedsætning...2 3. Stempelarbejde...4 4. Isoterm
Udnyttelse af energi fra motionscykel
Udnyttelse af energi fra motionscykel Med dette forsøg vil vi gerne undersøge hvor meget energi man kan udvinde fra en motionscykel. Vi vil gerne i det lange forløb kunne udnytte og omdanne den mekaniske
Placering af vindmøller Denne øvelse er lavet af: Lavet af Martin Kaihøj, Jørgen Vind Villadsen og Dennis Noe. Rettet til af Dorthe Agerkvist.
Placering af vindmøller Denne øvelse er lavet af: Lavet af Martin Kaihøj, Jørgen Vind Villadsen og Dennis Noe. Rettet til af Dorthe Agerkvist. Forudsætninger: funktioner (matematik) og primære vindsystemer
Opgaver i fysik - ellære
Opgaver i fysik - ellære Indhold E1 Strømstyrke... 1 E2 Strømstyrke... 2 E3 Strømforgrening... 2 E4 Strømforbrug... 2 E5 Elementarpartikler og elektrisk ladning... 3 E6 Elektriske kræfter (kræver kendskab
AFKØLING Forsøgskompendium
AFKØLING Forsøgskompendium IBSE-forløb 2012 1 KULDEBLANDING Formålet med forsøget er at undersøge, hvorfor sneen smelter, når vi strøer salt. Og derefter at finde frysepunktet for forskellige væsker. Hvad
I fysikken betegner energi evnen til at udføre arbejde eller opvarme noget.
Energi I fysikken betegner energi evnen til at udføre arbejde eller opvarme noget. Energi kan omdannes fra en form til en anden, men hverken opstå ud af ingenting eller tilintetgøres. Den samlede energi
Teknikken er egentlig meget simpel og ganske godt illustreret på animationen shell 4-5.
Fysikken bag Massespektrometri (Time Of Flight) Denne note belyser kort fysikken bag Time Of Flight-massespektrometeret, og desorptionsmetoden til frembringelsen af ioner fra vævsprøver som er indlejret
Lokale fortællinger om erfaringer med tværfaglige og helhedsorienterende undervisning.
Tværfaglighed og helhedsorienteret undervisning på grundforløbet. Skoleudvikling i Praksis Lokale fortællinger om erfaringer med tværfaglige og helhedsorienterende undervisning. Tværfaglighed og helhedsorienteret
Indre modstand og energiindhold i et batteri
Indre modstand og energiindhold i et batteri Side 1 af 10 Indre modstand og energiindhold i et batteri... 1 Formål... 3 Teori... 3 Ohms lov... 3 Forsøgsopstilling... 5 Batteriets indre modstand... 5 Afladning
Undervisningsbeskrivelse
Undervisningsbeskrivelse Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser Termin Institution Uddannelse Fag og niveau Lærer(e) Hold Termin hvori undervisningen afsluttes: maj-juni 2014 Studenterkurset
Energi. Præsentation: Niveau: 8. klasse. Varighed: 4 lektioner
Energi Niveau: 8. klasse Varighed: 4 lektioner Præsentation: I forløbet Energi arbejdes med de grundlæggende energibegreber, der er baggrundsviden for arbejdet med forløbet Energiteknologi. Forløbet består
Integreret energisystem Elevvejledning
Integreret energisystem Elevvejledning Baggrund Klodens klima påvirkes af mange faktorer. For at kunne erstatte energiforsyningen fra fossile brændsler som kul, olie og naturgas, skal der bruges vedvarende
Haderslev Seminarium Fysik/Kemi august 2004 til juni 2006 Ved Annette Olsen & Lars Henrik Jørgensen
Haderslev Seminarium Fysik/Kemi august 2004 til juni 2006 Ved Annette Olsen & Lars Henrik Jørgensen Udfærdiget af: Henrik Esager Studie nummer: 240970 Studie nr.: 240970 Indholdsfortegnelse 1 Fagdidaktiske
Kulstofnanorør - småt gør stærk Side 20-23 i hæftet
Kulstofnanorør - småt gør stærk Side 20-23 i hæftet SMÅ FORSØG OG OPGAVER Lineal-lyd 1 Lineal-lyd 2 En lineal holdes med den ene hånd fast ud over en bordkant. Med den anden anslås linealen. Det sker ved
Energiform. Opgave 1: Energi og energi-former
Energiformer Opgave 1: Energi og energi-former a) Gå sammen i grupper og diskutér hvad I forstår ved begrebet energi? Hvilket symbol bruger man for energi, og hvilke enheder (SI-enhed) måler man energi
Dette forudsætter, at alt stof i forvejen er opvarmet til smeltepunktet eller kogepunkt.
Projekt: Energi og nyttevirkning Temperaturskala Gennem næsten 400 år har man fastlagt temperaturskalaen ud fra isens smeltepunkt (=vands frysepunkt) og vands kogepunkt. De tre kendte, gamle temperaturskalaer
Når strømstyrken ikke er for stor, kan batteriet holde spændingsforskellen konstant på 12 V.
For at svare på nogle af spørgsmålene i dette opgavesæt kan det sagtens være, at du bliver nødt til at hente informationer på internettet. Til den ende kan oplyses, at der er anbragt relevante link på
Elforbrug og energirigtige skoler
Elforbrug og energirigtige skoler Elevark - Fysik/kemi Et undervisningsforløb udviklet til 7.-9. klassetrin FK1 grundbegreber el Spændingsforskel volt, V I daglig tale kaldet spænding. Spændingen måles
Skråplan. Dan Elmkvist Albrechtsen, Edin Ikanović, Joachim Mortensen. 8. januar Hold 4, gruppe n + 1, n {3}, uge 50-51
Skråplan Dan Elkvist Albrechtsen, Edin Ikanović, Joachi Mortensen Hold 4, gruppe n + 1, n {3}, uge 50-51 8. januar 2008 Figurer Sider ialt: 5 Indhold 1 Forål 3 2 Teori 3 3 Fregangsåde 4 4 Resultatbehandling
Fysikrapport Joules lov. Gruppe Nr. 232 Udarbejdet af Nicolai og Martin
Fysikrapport Joules lov Gruppe Nr. 232 Udarbejdet af Nicolai og Martin 1 Indholdsfortegnelse Formål 3 Teori 3 Materialer 4 Fremgangsmåde 4-5 Måleresultater 5 Databehandling 5-6 Usikkerheder 6 Fejlkilder
Svingninger og bølger
Fysik/kemi Viborg private Realskole Elevforsøg i 10. klasse Svingninger og bølger Pendulet svinger SIDE 2 1051 Formål At bestemme sammenhængen mellem pendulets længde og dets svingningstid. Materialer
Løsninger til eksamensopgaver på fysik A-niveau maj 2015
Løsninger til eksamensopgaver på fysik A-niveau 2015 26. maj 2015 Opgave 1: Sous vide a) Når man regner med, at varmelegemet er en simpel modstand, gælder Ohms 1. lov U RI også, når det er vekselstrøm,
Folkeskolens afgangsprøve Maj 2006 Fysik / kemi - Facitliste
Folkeskolens afgangsprøve Maj 2006 1/26 Fk1 Opgave 1 / 20 (Opgaven tæller 5 %) Karen ser denne modeltegning i sin kemibog. Hvad forestiller tegningen? Der er 5 svarmuligheder. Sæt 1 kryds Et argon-atom
Undervisningsbeskrivelse
Undervisningsbeskrivelse Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser Termin Institution Uddannelse Fag og niveau Lærer(e) Hold Termin hvori undervisningen afsluttes: maj-juni 2015 VUC-
Rapport uge 48: Skråplan
Rapport uge 48: Skråplan Morten A. Medici, Jonatan Selsing og Filip Bojanowski 2. december 2008 Indhold 1 Formål 2 2 Teori 2 2.1 Rullebetingelsen.......................... 2 2.2 Konstant kraftmoment......................
Kræfter og Energi. Nedenstående sammenhæng mellem potentiel energi og kraft er fundamental og anvendes indenfor mange af fysikkens felter.
Kræfter og Energi Jacob Nielsen 1 Nedenstående sammenhæng mellem potentiel energi og kraft er fundamental og anvendes indenfor mange af fysikkens felter. kraften i x-aksens retning hænger sammen med den
Fysik A. Studentereksamen
Fysik A Studentereksamen 2stx101-FYS/A-28052010 Fredag den 28. maj 2010 kl. 9.00-14.00 Opgavesættet består af 7 opgaver med tilsammen 15 spørgsmål. Svarene på de stillede spørgsmål indgår med samme vægt
Benjamin Franklin Prøv ikke at gentage forsøget! hvor er den passerede ladning i tiden, og enheden 1A =
E3 Elektricitet 1. Grundlæggende Benjamin Franklin Prøv ikke at gentage forsøget! I E1 og E2 har vi set på ladning (som måles i Coulomb C), strømstyrke I (som måles i Ampere A), energien pr. ladning, også
U = φ. R = ρ l A. Figur 1 Sammenhængen mellem potential, φ og spændingsfald, U: U = φ = φ 1 φ 2.
Ohms lov Vi vil samle os en række byggestene, som kan bruges i modelleringen af fysiske systemer. De første to var hhv. en spændingskilde og en strømkilde. Disse elementer (sources) er aktive og kan tilføre
Teknologi & kommunikation
Grundlæggende Side af NV Elektrotekniske grundbegreber Version.0 Spænding, strøm og modstand Elektricitet: dannet af det græske ord elektron, hvilket betyder rav, idet man tidligere iagttog gnidningselektricitet
Forsøg med fotosyntese
Biologi i udvikling, Økosystemer www.nucleus.dk Forsøg med fotosyntese Figur 1. Vandpest. Foto: N Sloth/Biopix. Af reaktionsskemaet for fotosyntese kan man se, at man i princippet både kan måle på hvor
Gruppemedlemmer gruppe 232: Forsøg udført d. 6/ Joule s lov
Joule s lov 1 Formål I dette eksperiment vil vi eftervise Joules lov. Teori P = Watt / effekt R = Modstand /resistor Ω I = Ampere / spænding (A) Tid = Delta tid / samlet tid m = Massen c =Specifik varmekapacitet
Kapitel 2 Solceller. Solen
Kapitel 2 Solceller Solceller-kapitel 02.w pd Solen Strålingen, der udgår fra et varmt legeme, er afhængig af overfladetemperaturen, og solens overflade (figur 1) er omkring 5800 K, hvor K er enheden for
Kræfter og Arbejde. Frank Nasser. 21. april 2011
Kræfter og Arbejde Frank Nasser 21. april 2011 c 2008-2011. Dette dokument må kun anvendes til undervisning i klasser som abonnerer på MatBog.dk. Se yderligere betingelser for brug her. Bemærk: Dette er
Forsøget blev udført af Gruppen: Anders Faurskov, Mikkel Rask og Victor Hjort
Fysik rapport 2015, 1c, Vejen Gymnasium og Hf Titel: Opvarmning med spritkoger Dato for udførelse: 12/11-2015 Forsøget blev udført af Gruppen: Anders Faurskov, Mikkel Rask og Victor Hjort Rapporten er
HALSE WÜRTZ SPEKTRUM FYSIK C Energiregnskab som matematisk model
HALSE WÜRTZ SPEKTRUM FYSIK C Energiregnskab som matematisk model Energiregnskab som matematisk model side 2 Løsning af kalorimeterligningen side 3 Artiklen her knytter sig til kapitel 3, Energi GYLDENDAL
Danmarks Tekniske Universitet
Danmarks Tekniske Universitet Side 1 af 10 sider Skriftlig prøve, lørdag den 23. maj, 2015 Kursus navn Fysik 1 Kursus nr. 10916 Varighed: 4 timer Tilladte hjælpemidler: Alle hjælpemidler tilladt "Vægtning":
Danmarks Tekniske Universitet
Danmarks Tekniske Universitet Side 1 af 9 sider Skriftlig prøve, lørdag den 13. december, 2014 Kursus navn Fysik 1 Kursus nr. 10916 Varighed: 4 timer Tilladte hjælpemidler: Alle tilladte hjælpemidler på
Undervisningsbeskrivelse
Undervisningsbeskrivelse Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser Termin Institution Uddannelse Fag og niveau Lærer(e) Hold Termin hvori undervisningen afsluttes: maj-juni 2011 Studenterkurset
Bringing Mathematics to Earth... using many languages 155
Bringing Mathematics to Earth... using many languages 155 Rumrejser med 1 g acceleration Ján Beňačka 1 Introduktion Inden for en overskuelig fremtid vil civilisationer som vores være nødt til at fremskaffe
Vedvarende energi udgør 18 % af det danske energiforbrug. Fossile brændsler udgør stadig langt den største del af energiforbruget
3. Energi og effekt I Danmark får vi overvejende energien fra kul, olie og gas samt fra vedvarende energi, hovedsageligt biomasse og vindmøller. Danmarks energiforbrug var i 2008 844 PJ. På trods af mange
Mathias Rask Højen Jensen, 3MY Erhvervsskolerne Aars Fysik A Eksamensprojekt. η = Q tilført
kalder nyttevirkningen. Carnot brugte den ideelle kredsproces til at beskrive den maksimale nyttevirkning, som en kraftvarmemaskine kunne, hvilket er hvad der kaldes carnotnyttevirkningen. Denne nyttevirkning
Danmarks Tekniske Universitet
Danmarks Tekniske Universitet Side af 7 Skriftlig prøve, tirsdag den 6. december, 008, kl. 9:00-3:00 Kursus navn: ysik Kursus nr. 00 Tilladte hjælpemidler: Alle hjælpemidler er tilladt. "Vægtning": Besvarelsen
b. Sammenhængen passer med forskriften for en potensfunktion når a = 1 og b= k.
Kapitel 5 Øvelse 56 a = b = 3 b a = 1,7 b = 0,8 c a = 3 b =1 d a = b = 8 Øvelse 57 Sammenhængen passer med forskriften for en potensfunktion når a =1 b k = b Sammenhængen passer med forskriften for en
Danmarks Tekniske Universitet
Danmarks Tekniske Universitet Side 1 af 8 sider Skriftlig prøve, den 24. maj 2005 Kursus navn: Fysik 1 Kursus nr.: 10022 Tilladte hjælpemidler: Alle hjælpemidler tilladt. "Vægtning": Besvarelsen vægtes
Danmarks Tekniske Universitet
Danmarks Tekniske Universitet Side 1 af 14 sider Skriftlig prøve, lørdag den 12. december, 2015 Kursus navn Fysik 1 Kursus nr. 10916 Varighed: 4 timer Tilladte hjælpemidler: Alle hjælpemidler tilladt "Vægtning":
Folkeskolens afgangsprøve Maj-juni 2006 Fysik / kemi - Facitliste
Folkeskolens afgangsprøve Maj-juni 2006 1/25 Fk5 Opgave 1 / 20 (Opgaven tæller 5 %) I den atommodel, vi anvender i skolen, er et atom normalt opbygget af 3 forskellige partikler: elektroner, neutroner
Løsningsforslag til fysik A eksamenssæt, 23. maj 2008
Løsningsforslag til fysik A eksamenssæt, 23. maj 2008 Kristian Jerslev 22. marts 2009 Geotermisk anlæg Det geotermiske anlæg Nesjavellir leverer varme til forbrugerne med effekten 300MW og elektrisk energi
Solens energi kan tæmmes af nanoteknologi Side 34-37 i hæftet
SMÅ FORSØG Solens energi kan tæmmes af nanoteknologi Side 34-37 i hæftet Strøm og lys En lysdiode lyser med energien fra et batteri. Det let at få en almindelig rød lysdiode til at lyse med et 4,5 Volts
Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser
Undervisningsbeskrivelse Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser Termin Institution Uddannelse Fag og niveau Lærer(e) Termin hvori undervisningen afsluttes: maj-juni 2011 (10/11)
inspirerende undervisning
laver inspirerende undervisning om energi og miljø TEMA: Solenergi Elevvejledning BAGGRUND Klodens klima påvirkes når man afbrænder fossile brændsler. Hele verden er derfor optaget af at finde nye muligheder
Danmarks Tekniske Universitet
Danmarks Tekniske Universitet Side 1 af 11 sider Skriftlig prøve, tirsdag den 24. maj, 2016 Kursus navn Fysik 1 Kursus nr. 10024 Varighed: 4 timer Tilladte hjælpemidler: Alle hjælpemidler tilladt "Vægtning":
Når du skal demonstrere SparOmeteret, kan du starte med at beskrive de grundlæggende funktioner således:
Kend dit elforbrug Lærer vejledning Baggrund: I Klimahandlinger på dit værelse skal eleverne lære at måle apparaters elforbrug og finde ud af hvor stort et elforbrug de har på deres værelse. Formål: Målet
Ohms Lov Ohms lov beskriver sammenhæng mellem spænding, strømstyrke og modstand.
Ellære Ohms Lov Ohms lov beskriver sammenhæng mellem spænding, strømstyrke og modstand. Spænding [V] Strømstyrke [A] Modstand [W] kan bruge følgende måde til at huske hvordan i regner de forskellige værdier.
Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser
Undervisningsbeskrivelse Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser Termin Institution Uddannelse Fag og niveau Lærer(e) Termin hvori undervisningen afsluttes: maj-juni 2015 (14/15)
Lærervejledning Træk et ton - Havnen
Lærervejledning Træk et ton - Havnen 7.-9. klasse Fysik/kemi Varighed ca. 5 lektioner Emneord: Kraft, bevægelse, arbejde, friktion, energi, modelleringskompetence, Newtons love, teknologi, maskineri, transport,
Aalborg Universitet. Skriftlig eksamen i Grundlæggende Mekanik og Termodynamik. Tirsdag d. 27. maj 2014 kl
Aalborg Universitet Skriftlig eksamen i Grundlæggende Mekanik og Termodynamik Tirsdag d. 27. maj 2014 kl. 9 00-13 00 Ved bedømmelsen vil der blive lagt vægt på argumentationen (som bør være kort og præcis),
Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser
Undervisningsbeskrivelse Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser Termin Institution Uddannelse Fag og niveau Lærer(e) Termin hvori undervisningen afsluttes: Maj 2013 (12/13) Københavns
QUIZSPØRGSMÅLENE skal besvares via app en. Nogle er fx multiple choice og andre ja/nej. OPGAVERNE skal beregnes, og svaret skal tastes i app en.
ELEVHÆFTE MA+GI Opgavetyper QUIZSPØRGSMÅLENE skal besvares via app en. Nogle er fx multiple choice og andre ja/nej. OPGAVERNE skal beregnes, og svaret skal tastes i app en. EKSTRAOPGAVERNE skal ikke bruges
Danmarks Tekniske Universitet
Danmarks Tekniske Universitet Side 1 af 9 sider Skriftlig prøve, torsdag den 24. maj, 2007, kl. 9:00-13:00 Kursus navn: Fysik 1 Kursus nr. 10022 Tilladte hjælpemidler: Alle hjælpemidler er tilladt. "Vægtning":
Vejledende opgaver i kernestofområdet i fysik-a Elektriske og magnetiske felter
Oktober 2012 Vejledende opgaver i kernestofområdet i fysik-a Elektriske og magnetiske felter Da læreplanen for fysik på A-niveau i stx blev revideret i 2010, blev kernestoffet udvidet med emnet Elektriske
Aalborg Universitet. Skriftlig eksamen i Grundlæggende Mekanik og Termodynamik. Tirsdag d. 31. maj 2016 kl
Aalborg Universitet Skriftlig eksamen i Grundlæggende Mekanik og Termodynamik Tirsdag d. 31. maj 2016 kl. 9 00-13 00 Ved bedømmelsen vil der blive lagt vægt på argumentationen (som bør være kort og præcis),
Aalborg Universitet. Skriftlig eksamen i Grundlæggende Mekanik og Termodynamik. Tirsdag d. 11. august 2015 kl
Aalborg Universitet Skriftlig eksamen i Grundlæggende Mekanik og Termodynamik Tirsdag d. 11. august 2015 kl. 9 00-13 00 Ved bedømmelsen vil der blive lagt vægt på argumentationen (som bør være kort og
Undervisningsbeskrivelse
Undervisningsbeskrivelse Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser Termin Institution Uddannelse Fag og niveau Lærer(e) Hold Termin hvori undervisningen afsluttes: maj-juni 2018 VUC-
Lærerorientering til opgaver pa Bakken og i Dyrehaven:
Lærerorientering til opgaver pa Bakken og i Dyrehaven: Opgaverne er alle bygget op efter samme koncept; eleverne laver observationer i Dyrehaven og på Bakken og bruger derefter observationerne til at lave
Aalborg Universitet. Skriftlig eksamen i Grundlæggende Mekanik og Termodynamik. Tirsdag d. 2. juni 2015 kl
Aalborg Universitet Skriftlig eksamen i Grundlæggende Mekanik og Termodynamik Tirsdag d. 2. juni 2015 kl. 9 00-13 00 Ved bedømmelsen vil der blive lagt vægt på argumentationen (som bør være kort og præcis),