HOLSTEBRO KOMMUNEBESKRIVELSE 2008
|
|
- Svend Knudsen
- 7 år siden
- Visninger:
Transkript
1 HOLSTEBRO KOMMUNEBESKRIVELSE 2008
2 INDHOLDSFORTEGNELSE FORORD 1 UDFORDRINGER PÅ ARBEJDSMARKEDET I HOLSTEBRO 2 FAKTA OM ARBEJDSMARKEDET I HOLSTEBRO 3 UDBUDDET AF ARBEJDSKRAFT 4 EFTERSPØRGSLEN EFTER ARBEJDSKRAFT 10 Udgiver: Beskæftigelsesregion Midtjylland
3 FORORD Denne rapport indeholder en beskrivelse af de største udfordringer på arbejdsmarkedet i Holstebro og data for udbuddet og efterspørgslen efter arbejdskraft i Holstebro Kommune. Formålet med rapporten er at understøtte Jobcenter Holstebro i arbejdet med jobcentrets beskæftigelsesplan for Rapporten giver et hurtigt overblik til brug for at vurdere kommunen i forhold til gennemsnithenvises der til bilaget til rapporten, som indeholder uddybende oplysninger om arbejdsmar- tet i den midtjyske region. For mere detaljerede oplysninger om kommunerne i Midtjylland kedet i de enkelte kommuner i regionen. Udover denne rapport kan følgende rapporter fra Beskæftigelsesregionen anvendes i arbejdet med beskæftigelsesplanen: RBR Midtjyllands Analyserapport 2007 RBR Midtjyllands Kontrakt 2009 Beskæftigelsesregion Midtjyllands Arbejdsmarkedsoverblik for 1. halvår 2008 Indikatoroversigterne for indsatsen i Jobcenter Holstebro Resultatrevisionen fra Jobindsats.dk Andre data fra Jobindsats.dk Det er håbet med denne rapport, at beskæftigelsespolitiske interessenter i Holstebro Kommune får nyttig viden om kommunens arbejdsmarkedsforhold og udfordringerne på såvel det lokale som det regionale arbejdsmarked. April 2008 Palle Christiansen Direktør Beskæftigelsesregion Midtjylland KOMMUNEBESKRIVELSE FOR HOLSTEBRO KOMMUNE/
4 UDFORDRINGER PÅ ARBEJDSMARKEDET I HOLSTEBRO Den positive udvikling på arbejdsmarkedet i Holstebro og i hele Midtjylland med faldende ledighed og stigende efterspørgsel efter arbejdskraft medfører en række udfordringer for beskæftigelsesindsatsen i Holstebro Kommune i På længere sigt bliver udfordringerne yderligere forstærket af den demografiske modvind, der vil præge det regionale arbejdsmarked. På kort sigt er udfordringerne Udbredt mangel på arbejdskraft I Holstebro er der især mangel på arbejdskraft inden for Jern, metal og auto, Bygge og anlæg, Salg, indkøb og markedsføring og Administration, HR, økonomi, jura og sprog. Oplysningerne om mangel på arbejdskraft i Holstebro, arbejdskraftområdet og regionen viser, at manglen er udbredt inden for mange erhvervsområder og ikke kun koncentreret til enkeltstående brancher eller erhvervsområder. Lav ledighed sætter fokus på Ministerens mål Den lave ledighed medfører, at udbuddet af arbejdskraft, som kan imødekomme virksomhedernes efterspørgsel efter arbejdskraft, er for lavt. Det er derfor vigtigt, at jobcentret har fokus på indsatsen for at nedbringe arbejdskraftreserven og ungeledigheden og gør en særlig indsats for at reducere sygefraværet. Der er i dag flere fuldtidspersoner på sygedagpenge, end der er ledige i Holstebro. Fortsat grupper med overledighed Selv om ledigheden er rekordlav for de flest grupper, er der fortsat grupper på arbejdsmarkedet, som er ramt af overledighed. Det gælder blandt andet kvinder, indvandrere og efterkommere og unge kontanthjælpsmodtagere i matchkategori 1 til 3. Derudover er der et stort arbejdskraftpotentiale blandt de over 550 kontanthjælpsmodtagere i matchkategori 4 og 5, hvoraf hver knap hver tredje er i ungegruppen og hver fjerde er fra et ikkevestligt land. Ledige inden for områder med mindre gode jobmuligheder En oversigt over de lediges stillingsbetegnelser viser, at mange ledige er jobsøgende inden for områder med gode og rigtig gode jobmuligheder. Samtidig er der også en del ledige, som er jobsøgende inden for områder med mindre gode jobmuligheder. Disse ledige bør motiveres til at søge bredere inden for områder med bedre jobmuligheder. På længere sigt er udfordringerne Stor aldersbetinget afgang Over 1 ud af 4 af de ansatte på arbejdspladserne i Holstebro vil trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet på 10 til 15 års sigt. Aldersstrukturen blandt de ansatte er især skæv inden for brancherne Undervisning, Udlejning og ejendomsadministration, Finansiering og forsikring og Sundhedsvæsen. Demografisk modvind Selv om befolkningen og arbejdsstyrken forventes at udvikle sig meget positivt i Holstebro, vil arbejdsmarkedet også her blive påvirket af den demografiske udvikling. Det er derfor vigtigt, at beskæftigelsesindsatsen i Holstebro har fokus på at udvide arbejdsstyrken både på kort sigt og længere sigt. 2 BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / 2008
5 FAKTA OM ARBEJDSMARKEDET I HOLSTEBRO TABEL 1. FAKTA OM ARBEJDSMARKEDET I HOLSTEBRO OG MIDTJYLLAND Holstebro Region Midtjylland Befolkning, arbejdsstyrke og ledighed mv. Befolkning pr. 1. januar Befolkningsudvikling 2005 til ,5% 2,0% Arbejdsstyrke Udvikling i arbejdsstyrken 2006 til ,2% 1,5% Arbejdsstyrkens erhvervsfrekvens 81,3% 79,8% Bruttoledighed dagpengemodtagere i 4. kvartal Bruttoledighed kth.-modtagere (match 1-3) i 4. kvartal Bruttoledighed kth.-modtagere (match 4-5) i 4. kvartal Ledighedsprocent i februar ,3% 1,7% Fuldtids-sygedagpengemodtagere i december Udvikling i sygedagpengemodtagere 2006 til ,5% 6,2% Sygedagpengemodtagere som andel af arbejdsstyrken 3,4% 3,8% Antal arbejdspladser 2007 Udvikling i arbejdspladser 2006 til 2007 Beskæftigelse 2007 Udvikling i beskæftigelsen 2006 til ,9% 3,2% ,3% 2,7% Ministerens mål 1: Arbejdskraftreserven Ledige i arbejdskraftreserven i december Udvikling i arbejdskraftreserven fra december 2006 Andel af alle ledighedsberørte i december ,0% -45,2% 23,3% 28,4% Ministerens mål 3: Unge Fuldtidsledige unge i december Udvikling i ungeledigheden fra december ,0% -17,7% Kilder: og egne beregninger KOMMUNEBESKRIVELSE FOR HOLSTEBRO KOMMUNE/
6 UDBUDDET AF ARBEJDSKRAFT I det følgende beskrives den seneste og forventede udvikling i befolkning og arbejdsstyrke, befolkningens tilknytning til arbejdsmarkedet og ledighedsudviklingen i Holstebro Kommune 1. Demografisk udvikling Pr. 1. januar 2008 har Holstebro Kommune i alt indbyggere, svarende til 4,6 % af be- folkningen i Region Midtjylland. Kommunebeskrivelsen fra 2007 viste, at Holstebro har haft en vækst i befolkningen i de seneste 10 år. De nye tal viser, at denne udvikling er fortsat fra 2005 til 2008, hvor den samlede befolkning er steget med 816 personer, en fremgang på 1,5%. Holstebro har haft en befolkningsvækst fra 2005 til 2008, der er 0,5% -point under gennemsnittet for regionen som helhed. Væksten blandt børn og unge i aldersgruppen 0 15 år har været på 0,1% mod regions gennemsnittet på 0,3%. Væksten i den erhvervsaktive alder dvs. i aldersgruppen årige er ligeledes lavere end i regionen som gennemsnit. Antal- let af årige er kun steget med 440 personer (1,2%). Mens gennemsnittet for regionen som helhed er 2,0. Befolkningsprognose flere ældre I de kommende 10 år forventes befolkningstallet i Holstebro fortsat at stige en anelse det gælder dog kun for de 67-årige og ældre. 2 Der er faldende befolkningsvækst både for de helt unge i aldersgruppen 0-15 år og for personer i den erhvervsaktive alder mellem år. Samlet set forventes befolkningstallet at stige med 651 personer på 10 års sigt, en fremgang på 1,2%. Holstebro Kommune er på en 13. plads i Midtjylland. I regionen som helhed forventes en befolkningsvækst på 4,5%. En stor del af væksten i Holstebro forventes blandt de 67-årige og ældre (2.634 personer). Der forventes et fald blandt personer i den erhvervsaktive alder på personer (-2,8%). I regionen som helhed forventes en vækst på 1,2% for de årige. I de kommende år fra 2007 til 2010 forventes befolkningen at stige med 240 personer (0,4%) i Holstebro, hvilket dog inkluderer et fald på 53 personer blandt de årige. Stigende arbejdsstyrke i de seneste 10 år Udvikling i befolkningen i Holstebro har medført en positiv udvikling i udbuddet af arbejdskraft set over de sidste 10 år. Arbejdsstyrken er steget med 450 personer (1,5%) i de seneste 10 år. Udviklingen fra 2006 til 2007 har været positiv med en vækst på 359 personer (1,2%). 1 I beskrivelsen af befolkningens tilknytning til arbejdsmarkedet anvendes der tal for , da det er de seneste tal fra Danmarks Statistiks registerbaserede arbejdsstyrkestatistik. 2 Befolkningsprognosen er den seneste fra Danmarks Statistik udarbejdet i juni Beskæftigelsesregionen vil udarbejde nye oversigter med prognoser for befolkningen og arbejdsstyrken, når den næste befolkningsprognose offentliggøres fra Danmarks Statistik i juni BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / 2008
7 Holstebro har dermed den 10. bedste udvikling i arbejdsstyrken i Midtjylland. I regionen som helhed er arbejdsstyrken steget med personer fra 1997 til 2007 (3,0%). Heraf er over halvdelen af væksten kommet fra 2006 til 2007, hvor arbejdsstyrken er steget med personer (1,5%). Fald i arbejdsstyrken de kommende 10 år Den negative vækst i antallet af personer i den erhvervsaktive alder i befolkningen i de kommende år betyder, at der forventes en negativ udvikling i arbejdsstyrken i de kommende 3 år. Prognosen viser, at der forventes et fald på 343 personer (-1,2%) i Holstebro fra 2007 til I regionen som helhed forventes arbejdsstyrken derimod at stige med 0,2%. På 10 års sigt forventes arbejdsstyrken at falde med personer i Holstebro (-4,3%), mens den forventes at stige svagt med 0,1% i Midtjylland. Metoden Arbejdsstyrken er fremskrevet på baggrund af befolkningens erhvervsfrekvens pr opdelt på alder og køn, og den seneste befolkningsprognose fra Danmarks Statistik. Prognosen illustrerer kun effekten af de demografiske ændringer i befolkningen og tager ikke højde for ændringer i befolkningens tilknytning til arbejdsmarkedet - f.eks. pga. ændringer i tilbagetrækningsmønstret blandt de ældre. Arbejdsstyrkens udvikling kan påvirkes i positiv retning, hvis befolkningens erhvervsfrekvens og beskæftigelsesfrekvens hæves. Det kan f.eks. ske ved: at fastholde de ældre på arbejdsmarkedet i længere tid at få de unge hurtigere gennem uddannelsessystemet at nedbringe varigheden af ledigheden at få flere indvandrere og efterkommere i beskæftigelse at få flere kontanthjælpsmodtagere i matchkategori 4 og 5 i beskæftigelse at modvirke afgang fra arbejdsmarkedet pga. sygdom og nedslidning mv. Kommunen kan også hæve arbejdsstyrken ved at tiltrække flere indbyggere til kommunen. Relativt høj erhvervsfrekvens 3 Arbejdsstyrkens erhvervsfrekvens er med 81,3% over gennemsnittet i Region Midtjylland i Erhvervsfrekvensen er noget højere for mænd med 84,8% end for kvinder med 77,6%. Til sammenligning er erhvervsfrekvensen for hele den midtjyske arbejdsstyrke på 79,8%. Mens mændenes i hele regionen er på 83,1%, ligger kvindernes erhvervsfrekvens på 76,4%. 3 Erhvervsfrekvensen viser hvor stor en andel af befolkningen i alderen år, som står til rådighed for arbejdsmarkedet (arbejdsstyrken) KOMMUNEBESKRIVELSE FOR HOLSTEBRO KOMMUNE/
8 Fra 2006 til 2007 er erhvervsfrekvensen steget med 0,8%-point i Holstebro. Erhvervsfrekvensen er steget mest for kvinder med 1,3%-point og med 0,2%-point for mænd. Holstebro kommune har haft den 4. største stigning i erhvervsfrekvensen i Midtjylland. I Holstebro er erhvervsfrekvensen lavere for personer med udenlandsk oprindelse end for arbejdsstyrken som helhed. Erhvervsdeltagelsen er med 54,2% lavest for efterkommere fra ikke-vestlige lande, mens den er på 76,5% for indvandrere fra vestlige lande. I regionen som helhed er erhvervsfrekvensen for efterkommere fra ikke vestlige lande på 65,5% og 64,9% for indvandrere fra vestlige lande. Fra 2006 til 2007 er erhvervsfrekvensen i Holstebro steget mest for indvandrere fra vestlige lande og indvandrere fra ikke-vestlige lande med en fremgang på hhv. 5,2%-point og 3,0%- point. Indvandrere fra ikke-vestlige lande er den største og væsentligste gruppe. I regionen som helhed er erhvervsfrekvensen for indvandrere fra ikke-vestlige lande steget med 3,4%- point. Flere kortuddannede og faglærte i arbejdsstyrken Samlet set er arbejdsstyrkens uddannelsesniveau lidt lavere i Holstebro end i regionen som helhed. I 2007 var 37,0% af arbejdsstyrken i Holstebro kortuddannede, mens 24,8% havde en vide- regående uddannelse. Til sammenligning var 35,6% kortuddannede og 26,4% videregående uddannede i regionen under et. Modsat var andelen af faglærte i arbejdsstyrken en anelse højere end gennemsnittet i regio- I Holstebro udgjorde de faglærte 38,2% af arbejdsstyrken, mens de udgjorde 38,0% af nen. arbejdsstyrken i hele regionen. 20,5% af befolkningen i den erhvervsaktive alder er uden for arbejdsstyrken Ud af den samlede befolkning i den erhvervsaktive alder står personer uden for arbejdsstyrken i Holstebro pr. 1. januar 2007, svarende til en andel på 20,5%. Andelen af per- soner uden for arbejdsstyrken er lavere end i regionen, hvor gruppen udgør 21,8% af befolkningen i den erhvervsaktive alder. Personerne uden for arbejdsstyrken kan overordnet opdeles i 4 grupper. I Holstebro udgør disse grupper følgende andele af det samlede antal årige i befolkningen: Personer midlertidigt uden for arbejdsstyrken (herunder personer i aktivering eller på sy- (herunder førtidspensionister og folkepensionister årige) 7,9% gedagpenge) 2,5% Personer på tilbagetrækning fra arbejdsstyrken (herunder personer på efterløn og overgangsydelse) 3,9% Pensionister Andre uden for arbejdsstyrken (herunder kontanthjælpsmodtagere og personer i uddannelse) 6,2% Samlet set er antallet af personer uden for arbejdsstyrken i Holstebro faldet med 292 personer fra 2006 til 2007 (-3,7%). Faldet i antallet af personer uden for arbejdsstyrken har der- 6 BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / 2008
9 med bidraget til en positiv udvikling i arbejdsstyrken. Faldet er dermed større end i regionen som helhed, hvor gruppen er faldet med 2,4%. Fald i ledighed og bruttoledighed I 4. kvartal 2007 var der 316 fuldtidsledige og 141 fuldtidsaktiverede dagpengemodtagere i Holstebro. Dermed var der 457 bruttoledige i Holstebro, svarende til 1,6% af arbejdsstyrken. Blandt de arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere var der 69 fuldtidsledige og 34 fuldtidsaktiverede, svarende til en bruttoledighed på 103 personer. Bruttoledigheden for denne gruppe udgør 0,4% af arbejdsstyrken. Siden 4. kvartal 2006 er bruttoledigheden faldet med 34,2% for dagpengemodtagerne, mens den er steget med 6,2% for de arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere. Tallene for 4. kvartal 2007 viser samtidig, at kvinderne udgør en markant større andel af bruttoledigheden både blandt dagpengemodtagerne og de arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsm odtagere. Ligeledes udgør andelen af unge en markant større andel af de arbejdsmarkedsparate kontanthjælps-modtagere. Andelen af indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande er højere for kontanthjælpsmodtagerne end for dagpengemodtagerne, men i begge tilfælde er gruppen overrepræsenteret i forhold til befolkningen som helhed. TABEL 2. OVERSIGT OVER DAGPENGEMODTAGERE OG KONTANTHJÆLPSMODTAGERE I HOLSTEBRO Arbejdsmarkeds- Ikke-arb.markedsparate kontant- Dagpengeparate kontanthjælpsmodtagere hjælpsmodtagere Fuldtidsledige i 4. kvartal modtagere 335 Aktiverede i 4. kvartal Bruttoledighed i 4. kvartal Udvikling fra 4. kvartal 2006 (bruttoledighed) -34,2% 6,2% -11,0% Andel af arbejdsstyrken (bruttoledighed) 1,6% 0,4% 1,9% Andel kvinder 66,7% 65,0% 56,2% Andel unge (16 til 29 år) 13,6% 58,3% 30,5% Andel indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande 9,0% 18,4% 24,8% Kilde: Arbejdskraftreserve blandt ikke-arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere I 4. kvartal 2007 var der 335 fuldtidsledige og 221 fuldtidsaktiverede kontanthjælpsmodtage- re i matchgruppe 4 og 5. Samlet set var bruttoledigheden for de ikke-arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere derfor på 556 personer, svarende til 1,9% af arbejdsstyrken. Kvinderne udgør 56,2% af bruttoledigheden for denne målgruppe, og næsten hver tredje er ung. Knap hver fjerde er indvandrer eller efterkommer fra et ikke-vestligt land, hvilket er markant højere end gruppens andel af befolkningen. Det seneste år er bruttoledigheden for målgruppen reduceret med 11%. Det er således lykkedes også at nedbringe ledigheden for de ledige, der er længst fra arbejdsmarkedet, men der er fortsat reserver at hente i blandt de ikke-arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere. KOMMUNEBESKRIVELSE FOR HOLSTEBRO KOMMUNE/
10 Seneste ledighedstal for februar 2008 Ledighedstallene for februar 2008 viser, at ledigheden i Holstebro er lidt lavere end i regionen som helhed. 1,3% af arbejdsstyrken i Holstebro er ledige, mens ledigheden er på 1,7% i hele Midtjylland. Gennem 2007 er ledigheden i Holstebro faldet kraftigt, og fra februar 2007 til februar 2008 er ledigheden faldet fra 699 til 380 fuldtidsledige, et fald på 45,6%. I samme periode er ledigheden faldet med 41% i hele Midtjylland. Ledigheden er med 1,8% højest for de 50 til 59-årige i Holstebro. Herefter følger de 30 til 39- årige med en ledighed på 1,4%. Ledigheden er derimod mindst for personer på årige, hvor kun 0,7% af arbejdsstyrken er ledige. Tilsvarende er antallet af ledige det seneste år faldet mest for de årige, hvor ledigheden er reduceret med 48,9%. Herefter følger de årige, hvor reduktionen er 47,1%. Størst fald i kvindernes ledighed I Holstebro er ledigheden fortsat højere for kvinder end for mænd, idet ledigheden for kvin- i februar 2008 er på 1,6%, mens 1,1% af mændene er ledige. Men gennem det sene- derne ste år er ledigheden faldet markant mere for kvinder end for mænd. Mens antallet af ledige kvinder er faldet med hele 51,2%, er der blevet 35,5% færre ledige mænd. Det store fald i kvindeledigheden medfører, at kvindernes andel af alle ledige er faldet markant siden februar I februar 2008 udgør kvinderne 56,7% af alle ledige, svarende til et fald på 6,7%-point det seneste år. Til sammenligning udgør kvinderne 52,6% af alle ledige i hele Midtjylland. Andelen af kvinder blandt de ledige er højest for aldersgrupperne årige og årige. Andelen af de årige er forbedret med godt 10%-point siden februar 2007, men de udgør fortsat 58,9%. Lavest ledighed for journalister og sygeplejersker Trods den lave ledighed er der store forskelle i ledighedsniveauet i de enkelte a-kasser. Ledigheden er lavest for medlemmer af El-faget og Økonomer, hvor der ingen ledige er. Heref- ter følger DSA Danske Sundhedsorganisationer (sygeplejersker mv.) med 0,2% ledighed. Ingeniørerne og FTF-A med 0,3%. Ledigheden er højest for Prosa og 3F med 4,0%, Fri Funktionærer med 3,9% og derefter Byggefagernes A-kasse med 3,2% og Træ-Industri-Byg med 3,1%. Højere andel af langtidsledige 4 I 4. kvartal 2007 var 1,7% af alle ledige i Holstebro langtidsledige. Andelen af langtidsledige er lidt højere for mænd end for kvinder, idet 2,0% af mændene og 1,5% af kvinderne er ramt af langtidsledighed. 4 Langtidsledighed er defineret som ledighed over 80% målt over 1 år. En person skal have været ledig i mere end 80% af tiden inden for det seneste år for at være langtidsledig. 8 BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / 2008
11 Holstebro ligger over regionen som helhed. I regionen er 2,7% af alle ledige langtidsledige. Ligesom i Holstebro er flere mænd end kvinder langtidsledige, idet andelene er henholdsvis 3,3% og 2,4%. Flest ledige tilmeldt som fabriksarbejdere og pædagogmedhjælpere I marts 2008 var flest ledige tilmeldt med følgende stillingsbetegnelser fabriksarbejder pædagogmedhjælper kontorassistent pædagog rengøringsassistent butiksmedhjælper butiksassistent lagerarbejder træindustriarbejder Fald i antallet af sygedagpengemodtagere I december 2007 var der fuldtidsmodtagere af sygedagpenge i Holstebro Kommune. Siden december 2006 er antallet af sygedagpengemodtagere faldet med 15 personer, et fald på 1,5%. Til sammenligning er antallet af fuldtidssygedagpengemodtagere i hele Midtjylland steget 6,2% i samme periode. Holstebro har det 4. største fald i regionen. Antallet af sygedagpengemodtagere i Holstebro svarer til 3,4% af arbejdsstyrken i kommunen. I hele Midtjylland svarer antallet af sygedagpengemodtagere til 3,8% af arbejdsstyrken. Sygedagpengemodtagerne udgør således en markant større gruppe end de ledige i Holstebro. KOMMUNEBESKRIVELSE FOR HOLSTEBRO KOMMUNE/
12 EFTERSPØRGSLEN EFTER ARBEJDSKRAFT I dette afsnit belyses efterspørgslen i Holstebro ved en gennemgang af udviklingen i antal arbejdspladser, erhvervsstrukturen og manglen på arbejdskraft. Antallet af arbejdspladser steget fra 2006 til 2007 Pr. 1. januar 2007 var der arbejdspladser i Holstebro. Siden 2006 er antallet af arbejdspladser øget med 285, svarende til en stigning på 0,9%. Arbejdspladsudviklingen har været mindre positiv i Holstebro end i regionen som helhed, hvor væksten er på 3,2%. 5 Arbejdskraftens pendling En del af de beskæftigede i Holstebro pendler til arbejdspladser uden for kommunen. Samtidig tiltrækker arbejdspladserne i Holstebro også indpendlere fra andre kommuner. Blandt de beskæftigede i Holstebro pendler på arbejde til kommuner uden for Holstebro. Dvs. at 25,3% af de beskæftigede i Holstebro er udpendlere. Samtidig tiltrækker virksomhederne i Holstebro indpendlere til arbejdspladserne, hvilket betyder, at indpendlere udgør 28,0% af de ansatte på arbejdspladserne i Holstebro. Fra Holstebro pendler flest til Herning (1.798 udpendlere), Struer (1.697), Ringkøbing-Skjern (1.282), Lemvig (585) og Skive (519). Til Holstebro pendler flest fra Struer (2.456), Herning (1.864), Lemvig (1.067), Ringkøbing- Skjern (664) og Skive (659). Erhvervsstrukturen Det største erhverv i Holstebro er Offentlige og personlige tjenester, der udgør 35,4% af alle arbejdspladser i kommunen. Herefter følger Industri med en andel på 21,3% og Handel, ho- tel og restauration med 18,1%. Erhvervsstrukturen i Holstebro adskiller sig fra erhvervsstrukturen i hele Midtjylland ved, at der er relativt flere arbejdspladser inden for industrien, mens der er relativt færre arbejds- pladser inden for Finansiering og forretningsservice. Udvikling i erhvervsstrukturen Fra 2006 til 2007 er der i Holstebro sket en kraftig stigning i antallet af arbejdspladser inden for mange brancher. De største stigninger er sket inden for Forretningsservice med 140 ar- (7,9%), Detailhandel mv. med 121 arbejdspladser (4,9%), Bygge- og anlægs- bejdspladser virksomhed med 112 arbejdspladser (6,4%) og Engroshandel med 81 arbejdspladser (5,2%). I forhold til regionen som helhed har Holstebro en mere positiv udvikling inden for Træ-, papir- og grafisk industri, Kemisk industri og plastindustri, Møbelindustri mv., Hoteller og restauranter, Post og tele og Foreninger, kultur og renovation. 5 Antallet af arbejdspladser er målt som antal beskæftigede med arbejdssted i kommunen. Beskæftigede er målt som antal beskæftigede med bopæl i kommunen. 10 BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / 2008
13 En del brancher i Holstebro har samtidig oplevet et fald i antal arbejdspladser fra 2006 til Det største fald har været inden for Offentlig administration med et fald på 259 arbejdspladser, Landbrug med et fald på 149 og Sociale institutioner med et fald på 130. Beskæftigelsesregionens beskæftigelsesprognose for 2008 viser, at der overordnet set for- forventes fortsat ventes uændret beskæftigelse gennem 2008 sammenlignet med Dog fremgang inden for serviceerhvervene, hvor væksten forventes at være højest inden for For- og i detailhandlen. Den offentlige sektor forventes også at få en mindre, po- retningsservice sitiv fremgang i beskæftigelsen inden for den offentlige administration og i sundhedsvæsnet. Derimod forventes en mindre tilbagegang i Bygge- og anlægsbranchen og i Jern- og metal- vil fortsat ligge på et højt niveau i begge brancher. industrien, men beskæftigelsen 6 Aldersstrukturen på arbejdspladserne I de kommende år forventes en stor aldersbetinget afgang på arbejdsmarkedet. I Holstebro er af de ansatte på arbejdspladserne 50 år eller ældre, svarende til 26,6% af de an- er andelen af 50-årige og derover på satte. På regionalt niveau 26,4%. I de større brancher i Holstebro er aldersstrukturen mest skæv med den højeste andel 50- årige og ældre inden for Undervisning (39,6% af de ansatte), Udlejning og ejendomsadmini- stration (36,2%), Finansiering og forsikring (33,7%) og Sundhedsvæsen (32,7%). Mangel på arbejdskraft Arbejdsmarkedet i Midtjylland har været præget af omfattende rekrutteringsproblemer gen- og serviceer- nem de seneste 2 år. Mangel på arbejdskraft er derfor en af de væsentligste udfordringer på arbejdsmarkedet især inden for bygge- og anlæg, jern- og metalindustrien hvervene. 7 En undersøgelse af virksomhedernes mangel på arbejdskraft gennemført i september og oktober 2007 viser, at stillinger er søgt besat uden held i Midtjylland. Arbejdskraftmangelen i 2007 er dermed lidt lavere end i 2006, hvor en tilsvarende undersøgelse viste, at stillinger var søgt besat uden held. Manglen på arbejdskraft i september til oktober 2007 svarer til 2,1 % af antallet af arbejdspladser i Midtjylland pr mod 2,6% i undersøgelsen fra Blandt de midtjyske virksomheder i undersøgelsen angiver 22% af de virksomheder, der har rekrutteret forgæves, at manglen på arbejdskraft har betydet, at virksomheden har måttet afviser ordrer. Rekrutteringssituationen har derfor medført produktionsbegrænsninger for mange virksomheder. 6 Beskæftigelsesregionens prognoser for udviklingen i beskæftigelsen og ledigheden kan findes i det seneste Arbejdsmarkedsoverblik. Arbejdsmarkedsoverblik kan findes på følgende link: Der bliver udarbejdet et nyt Arbejdsmarkedsoverblik primo juli 2008, som indeholder en ny prognose for udviklingen i beskæftigelsen og ledigheden for perioden 2. kvartal 2008 til 2. kvartal En oversigt over jobmulighederne og mangel på arbejdskraft på det regionale arbejdsmarked for alle stillingsbetegnelser på Jobnet kan findes i Beskæftigelsesregionens Arbejdsmarkedsbalance. Arbejdsmarkedsbalancen udarbejdes på grundlag af en række kvantitative data, som fortæller om udbud og efterspørgsel efter arbejdskraft i regionen, herunder mangel på arbejdskraft. Arbejdsmarkedsbalancen for Midtjylland kan findes på Beskæftigelsesregionens hjemmeside på KOMMUNEBESKRIVELSE FOR HOLSTEBRO KOMMUNE/
14 I det kommende år forventes fortsat høj efterspørgsel efter arbejdskraft og dermed fortsatte rekrutteringsproblemer inden for en bred vifte af brancher og erhvervsområder. Det sætter fokus på indsatsen for at nedbringe arbejdskraftreserven, herunder især inden for mangel- områderne. Inden for mange mangelområder er der få eller ingen i arbejdskraftreserven og derfor behov for en særlig indsats for at øge arbejdsudbuddet f.eks. ved omskoling, opkvalificering, voksenerhvervsuddannelser mv. eller ved at hente udenlandsk arbejdskraft. Men der er også eksempler på mangelområder, hvor arbejdskraftreserven er stor. Der gælder f.eks. inden for dele af salgs- og butiksområdet, kontorområdet, lager- og transportom- landbrugsområdet og pædagogområdet. Inden for disse områder er der særligt behov rådet, for at skabe et mere effektivt udbud af arbejdskraft ved at reducere den periode, som de ledige går i. I den seneste Arbejdsmarkedsbalance er der fortsat enkelte stillingsbetegnelser med paradoksproblemer dvs. mangel på arbejdskraft samtidig med høj ledighed. Det gælder f.eks. for stillingsbetegnelserne fabriksarbejder, pædagogmedhjælper, kontorassistent og træindu- er striarbejder, hvor der er registreret mellem 500 og i arbejdskraftreserven i den periode, hvor undersøgelsen af mangel på arbejdskraft gennemført. Arbejdskraftmanglen er især udbredt inden for det faglærte område. Ud af det samlede antal ubesatte stillinger på ca , er 32 % inden for kvalifikationsområder, som kræver en er- uddannelse. Det gælder især inden for bygge- og anlæg og jern- og hvervsfaglig metal. Arbejdskraftmanglen er også udbredt for arbejdskraft, hvor der kræves et mellemhøjt eller højt kvalifikationsniveau. Disse grupper udgør ca. 22 % af arbejdskraftmanglen. Det er f.eks. inden for ingeniørområdet, IT-området og social- og sundhedsområdet. Selv om en stor del af arbejdskraftmanglen er inden for områder, hvor der stilles store krav til de faglige og uddannelsesmæssige kvalifikationer, er der også udbredt mangel på arbejdskraft inden for områder, hvor der er mindre krav til kvalifikationerne, herunder det ufag- område, som udgør ca. 14 % af arbejdskraftmanglen, og specialarbejderområder, som lærte udgør ca. 10 % af arbejdskraftmanglen. Geografisk er arbejdskraftmanglen udbredt over hele regionen. 64 % af manglen er registre- ret i Østjylland mod 36 % i Vestjylland. Det svarer nærmest til fordelingen af den samlede beskæftigelse i Midtjylland. 8 Fælles for både Vest- og Østjylland er at begge områder har udbredt mangel på arbejdskraft inden for Bygge- og anlæg, Jern, metal og auto, Transport, post, lager- og maskinførerarbejde og Sundhed, omsorg og personlig pleje. Dog er der også erhvervsområder, hvor der er geografiske forskelle i arbejdskraftmanglen. Vestjylland er især overrepræsenteret med 8 Vestjylland: Herning, Holstebro, Ikast-Brande, Lemvig, Ringkøbing-Skjern, Skive, Struer og Viborg Østjylland: Favrskov, Hedensted, Holstebro, Norddjurs, Odder, Holstebro, Samsø, Silkeborg, Skanderborg, Syddjurs og Århus. 12 BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / 2008
15 mangel på arbejdskraft inden for Landbruget og Industriel produktion, mens Østjylland især er overrepræsenteret med mangel på arbejdskraft inden for Hotel og restauration, Rengø- ring, Administration, Salg, Undervisning og Data, it og teleteknik. Arbejdskraftmanglen i Holstebro Arbejdsmarkedsbalancen viser, at der i Holstebro er indmeldt 502 ubesatte stillinger. Tallene for manglen på arbejdskraft er imidlertid usikre, idet kun 173 virksomheder i Holstebro har deltaget i undersøgelsen. Tallene skal derfor tages som en indikator for manglen på arbejdskraft i området. Antallet af ubesatte stillinger svarer til 1,6% af arbejdspladserne i Holstebro, hvilket er en lidt lavere andel end i regionen som helhed, hvor de ubesatte stillinger svarer til 2,1% af arbejdspladserne. Som det ses i Figur 1, er antallet af ubesatte stillinger i Holstebro højest inden for erhvervs- området Jern, metal og auto, som står for 29,7% af arbejdskraftmanglen i Holstebro. Mang- inden for erhvervsområdet udgør 149 ud af de i alt 502 ubesatte len stillinger. FIGUR 1. MANGLEN PÅ ARBEJDSKRAFT I HOLSTEBRO 40% 35% 30% 25% 20% 15% 10% 5% 0% Jern Bygge Salg dministration A Landbrug Design Træ S undhed Industriel Data Nærings- rvisning ansport ngøring Unde Tr Re Pæ dagogisk Hotel Holstebro Lemvig, Struer og Holstebro Midtjylland rarbejde Ingeniø Medie Tekstil Vagt Kilde: Arbejdsmarkedsbalancen for Midtjylland og egne beregninger Herefter kommer Bygge og anlæg (20,4%), Salg, indkøb og markedsføring (19,9%), Administration, HR, økonomi, jura og sprog (11,3%), Landbrug, skovbrug, gartneri, fiskeri og dyrepleje (5,2%). I arbejdskraftområdet, som dækker Lemvig, Struer og Holstebro, er der også registreret en del mangel på arbejdskraft inden for Transport, post, lager- og maskinførerarbejde. Tallene viser, at manglen på arbejdskraft er udbredt inden for mange erhvervsområder i Holstebro og ikke kun koncentreret til enkeltstående brancher eller erhvervsområder. KOMMUNEBESKRIVELSE FOR HOLSTEBRO KOMMUNE/
16 Sammenlignet med regionen som helhed er der i Holstebro relativt større mangel på arbejdskraft inden for Jern, metal og auto og Salg, indkøb og markedsføring. 9 Udenlandsk arbejdskraft Indtil oktober 2008 findes der ingen officielle statistikker over omfanget af udenlandsk ar- i Danmark. 10 For at belyse omfanget af og behovet for udenlandsk arbejdskraft bejdskraft har Beskæftigelsesregionen derfor gennemført en spørgeskemaundersøgelse blandt knap virksomheder i Midtjylland. I Holstebro har 46 virksomheder deltaget i undersøgelsen. Resultaterne viser, at 20% af de adspurgte virksomheder har udenlandsk arbejdskraft fra Norden, de gamle EU-lande eller de nye EU-lande ansat. Tilsvarende har 17% af virksomhederne ansat udenlandsk arbejdskraft fra lande uden for Norden og EU. 12 af virksomhederne i Holstebro forventer, at omfanget af udenlandsk arbejdskraft ændres i løbet af det kommende år. Heraf forventer alle, at antallet af udenlandske ansatte vil stige det kommende år. 9 Der henvises til bilaget til kommunebeskrivelserne og Analyserapporten for 2007 del 2 for en nær- mere beskrivelse af manglen på arbejdskraft. 10 Arbejdsmarkedsstyrelsen forventer at offentliggøre de første statistikker for udenlandsk arbejdskraft på Jobindsats.dk i oktober BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / 2008
17 BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND Søren Frichs Vej 38K st Åbyhøj Telefon:
HORSENS KOMMUNEBESKRIVELSE 2008
HORSENS KOMMUNEBESKRIVELSE 2008 INDHOLDSFORTEGNELSE FORORD 1 UDFORDRINGER PÅ ARBEJDSMARKEDET I HORSENS 2 FAKTA OM ARBEJDSMARKEDET I HORSENS 3 UDBUDDET AF ARBEJDSKRAFT 4 EFTERSPØRGSLEN EFTER ARBEJDSKRAFT
Arbejdsmarkedet i Norddjurs Kommune
Arbejdsmarkedet i Norddjurs Kommune Norddjurs Udfordringer og resultater 1. kvartal 2007 Beskæftigelsesregion Midtjylland Maj 2007 Forord Denne rapport indeholder en beskrivelse af de største udfordringer
Udfordringer på arbejdsmarkedet
Bilag Udfordringer på arbejdsmarkedet Region Midtjylland - LEDIGE JOB SKAL BESÆTTES Udfordringer på arbejdsmarkedet i Midtjylland Stigende efterspørgsel efter arbejdskraft og lav ledighed Udviklingen på
Udvidelse af arbejdsstyrken i Midtjylland
Udvidelse af arbejdsstyrken i Midtjylland Positiv udvikling på arbejdsmarkedet fra 2004-2007 Ledighed -25.000 Beskæftigelse +32.000 Udviklingen i ledigheden og beskæftigelsen i Midtjylland 2001-2007 Sæsonkorrigeret
BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND ARBEJDSMARKEDSOVERBLIK. Overblik over arbejdsmarkedet i Midtjylland
BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND ARBEJDSMARKEDSOVERBLIK Overblik over arbejdsmarkedet i Midtjylland 1. halvår 2010 INDHOLDSFORTEGNELSE UDBUD OG EFTERSPØRGSEL EFTER ARBEJDSKRAFT 2 Den aktuelle arbejdsmarkedsbalance
Krisen og dens betydning for omstilling af
Krisen og dens betydning for omstilling af arbejdsstyrken Oplæg v/palle Christiansen d. 19. marts 2010 Regionsdirektør, Beskæftigelsesregion Midtjylland Disposition 1. Kort om ministerens mål og udfordringerne
Beskæftigelsesrådet i Midtjylland. Rådets temakatalog. September 2008
Beskæftigelsesrådet i Midtjylland Rådets temakatalog September 2008 Beskæftigelsesregion Midtjylland. Søren Frichs Vej 38K, stuen. 8230 Åbyhøj. Tlf. 7222 3700. Mail: brmidt@ams.dk Rådets temakatalog 1.
Det regionale arbejdsmarked med fokus på seniorerne. Oplæg v/palle Christiansen d. 12. april 2010 Regionsdirektør, Beskæftigelsesregion Midtjylland
Det regionale arbejdsmarked med fokus på seniorerne Oplæg v/palle Christiansen d. 12. april 2010 Regionsdirektør, Beskæftigelsesregion Midtjylland Disposition 1. Udviklingen på arbejdsmarkedet 2. Seniorer
BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND ARBEJDSKRAFTRESERVEN. Et månedligt overblik over status og udvikling
BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND ARBEJDSKRAFTRESERVEN Et månedligt overblik over status og udvikling Udarbejdet i september 2010 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. ARBEJDSKRAFTRESERVEN - REGIONALT 5 Regional udvikling
BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND ARBEJDSMARKEDSOVERBLIK. Overblik over arbejdsmarkedet i Midtjylland
BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND ARBEJDSMARKEDSOVERBLIK Overblik over arbejdsmarkedet i Midtjylland 2. halvår 2008 INDHOLDSFORTEGNELSE MANGEL PÅ ARBEJDSKRAFT INDEN FOR MANGE BRANCHER 2 Den aktuelle arbejdsmarkedsbalance
BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND ARBEJDSMARKEDSOVERBLIK. Overblik over arbejdsmarkedet i Midtjylland
BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND ARBEJDSMARKEDSOVERBLIK Overblik over arbejdsmarkedet i Midtjylland 1. halvår INDHOLDSFORTEGNELSE MANGEL PÅ ARBEJDSKRAFT INDEN FOR MANGE BRANCHER 1 Den aktuelle arbejdsmarkedsbalance
RAR Vestjylland Nøgletal for arbejdsmarkedet
RAR Vestjylland Nøgletal for arbejdsmarkedet Udvikling i Beskæftigelsen Fig. 1. Udvikling i fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere Finanskrisen resulterede i et væsentligt fald i beskæftigelsen fra 2008 til
ORIENTERING OM LEDIGHED OG INDSATSEN: Nr. 9 november Ledigheden. Side 1 af 14
ORIENTERING OM LEDIGHED OG INDSATSEN: Nr. 9 november 2 1. Ledigheden Nettofuldtidsledige i faktiske tal. oktober 27 oktober 28 oktober 2 Ledige i alt Pct. Ledige i alt Pct. Dagpenge Kontanthjælp I alt
Beskrivelse af arbejdsmarkedet i Ribe Amt 2006
Beskrivelse af arbejdsmarkedet i Ribe Amt 2006 Indhold Efterspørgslen efter arbejdskraft Udbudet af arbejdskraft Balancen på arbejdsmarkedet Efterspørgslen efter ufaglærte Efterspørgslen efter arbejdskraft
OVERORDNET VURDERING AF LEDIGHEDEN
Beskæftigelsesregion Midtjylland De nye ledighedstal for september Færre ledige i Midtjylland end for et år siden, men flere i aktivering OVERORDNET VURDERING AF LEDIGHEDEN Antal ledige faldt med 1749
Rekruttering. Arbejdsmarkedsstyrelsen 2. halvår Rekruttering på det danske arbejdsmarked. Virksomhedernes rekruttering 2007 Figur 1
Rekruttering Arbejdsmarkedsstyrelsen 2. halvår 2007 Rekruttering på det danske arbejdsmarked Arbejdsmarkedsstyrelsen har undersøgt virksomhedernes rekrutteringssituation i 2. halvår af 2007. Undersøgelsens
Beskrivelse af arbejdsmarkedet i Jobcenterområde Varde. August 2006
Beskrivelse af arbejdsmarkedet i Jobcenterområde Varde August 2006 Indhold Særtræk, styrker og svagheder Efterspørgslen efter arbejdskraft Udbudet af arbejdskraft Balancen på arbejdsmarkedet Særlige kendetegn
LEDIGHED OG INDSATS 2012 Nr. 6
Indhold: Ledighedstal Udviklingen i langtidsledigheden Beskæftigelsen Efterspørgselen på arbejdskraft Arbejdsfordelinger Opfølgning på ministermål Opfølgning jobcentrets mål Opfølgning på jobcentrets indsats
BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND STATUS PÅ SYGEFRAVÆR
BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND STATUS PÅ SYGEFRAVÆR udarbejdet i september 2010 SAMMENFATNING STATUS FOR SYGEFRAVÆR Juni 2010 1. Hvad er omfanget af det langvarige sygefravær i Midtjylland? Antallet
OVERORDNET OM LEDIGHEDEN I MIDTJYLLAND
Beskæftigelsesregion De nye ledighedstal for december 2010 Næsten uændret ledighed i december 2010 I steg ledigheden med 205 personer fra december 2009 til december 2010. Det er en stigning på kun 0,6%
Ledighedsniveauet er svagt stigende, men stadig historisk lav udfordringen er stadig mangel på kvalificeret arbejdskraft
Pressemeddelelse: Odense, d. 8. januar 29 Ledighedsniveauet er svagt stigende, men stadig historisk lav udfordringen er stadig mangel på kvalificeret arbejdskraft De netop offentliggjorte ledighedstal
Notat Sygedagpenge og jobafklaring Midtjylland
Notat Sygedagpenge og jobafklaring Midtjylland Arbejdsmarkedskontor Midt-Nord Juli 2018 Indledning Sygedagpengereformen trådte i kraft i sommeren 2014. Intentionerne med sygedagpengereformen er at sikre
Udviklingstendenser på det sjællandske arbejdsmarked
Arbejdsmarkedskontor Øst Marts 2015 Udviklingstendenser på det sjællandske arbejdsmarked Der er delvist positive udviklingstendenser på arbejdsmarkedet i Det Regionale Arbejdsmarkedsråd (RAR) Sjællands
LEDIGHED OG INDSATS 2010 NR. 3 Januar 2010
LEDIGHED OG INDSATS 21 NR. 3 Ledighed og indsats indeholder information om: Udviklingen i ledigheden i Randers frem til januar 21 Antallet af arbejdsfordelinger i 21 Opfølgning på ministermålene Udenlandsk
ORIENTERING OM LEDIGHED OG INDSATSEN: Nr. 6 august Ledigheden. Side 1 af 16
1. Ledigheden Nettofuldtidsledige i faktiske tal. juni 27 juni 28 juni 29 Ledige i alt Pct. Ledige i alt Pct. Dagpenge Kontanthjælp I alt Pct. Randers 943 2, 553 1,2 1.627 135 1.762 3,7 Østjylland 9.483
LEDIGHED OG INDSATS 2012 Nr. 4
LEDIGHED OG INDSATS 2012 Nr. 4 Indhold: Ledighedstal Udviklingen i langtidsledigheden Efterspørgselen på arbejdskraft Arbejdsfordelinger Opfølgning på ministermål Opfølgning jobcentrets mål Udenlandsk
Arbejdsmarkedet i Randers Kommune
Arbejdsmarkedet i Randers Kommune Randers Udfordringer og resultater 1. kvartal 2007 Beskæftigelsesregion Midtjylland Maj 2007 Forord Denne rapport indeholder en beskrivelse af de største udfordringer
LEDIGHED OG INDSATS 2011 NR. 3 januar 2011
LEDIGHED OG INDSATS 211 NR. 3 januar 211 Ledighed og indsats indeholder information om: Udviklingen i ledigheden i Randers frem til januar 211 Antallet af arbejdsfordelinger i 2 Efterspørgselen på arbejdskraft
Beskæftigelsespolitiske udfordringer og beskæftigelsesindsatsen i Midtjylland. v. regionsdirektør Palle Christiansen
Beskæftigelsespolitiske udfordringer og beskæftigelsesindsatsen i Midtjylland v. regionsdirektør Palle Christiansen Hovedproblemet på sigt 2 Indeks: 2009=100 2009 2012 2015 2018 2021 2024 2027 2030 2033
Ledighedstal for Region Midtjylland i februar 2017
Antal bruttoledige Ledighedstal for i februar 217 Bruttoledigheden fordelt på køn i 216M2 216M3 216M4 216M5 216M6 216M7 216M8 216M9 216M1 216M11 216M12 217M1 217M2 Mænd 12.52 11.449 1.547 9.689 9.2 9.12
Arbejdsmarkedet i Faxe Kommune
Arbejdsmarkedet i Faxe Kommune Neden for er en beskrivelse af arbejdsmarkedet i Faxe Kommune. I forbindelse med beskrivelsen sammenlignes arbejdsmarkedet i kommunen med arbejdsmarkedet i hele landet og
Nøgletal for arbejdsmarkedet i RAR-Hovedstaden. AMK Øst 19. juni 2015
Nøgletal for arbejdsmarkedet i RAR-Hovedstaden AMK Øst 19. juni 2015 Juni 2015 1 Udvikling i beskæftigelsen og rekrutteringssituationen på arbejdsmarkedet Fig. 1. Udvikling i fuldtidsbeskæftigelsen for
Ledighedstal for Region Midtjylland i juli 2018
Antal bruttoledige Ledighedstal for i juli 218 Bruttoledigheden fordelt på køn i Mænd 1.846 11.215 11.82 1.567 1.72 1.788 11.174 11.937 12.183 11.94 1.327 9.859 9.562 Kvinder 11.839 12.84 12.537 11.868
Ledighedstal for Region Midtjylland i marts 2017
Antal bruttoledige Ledighedstal for i marts 217 Bruttoledigheden fordelt på køn i 216M3 216M4 216M5 216M6 216M7 216M8 216M9 216M1 216M11 216M12 217M1 217M2 217M3 Mænd 11.449 1.547 9.689 9.2 9.12 9.293
Ledighedstal for Region Midtjylland i oktober 2017
Antal bruttoledige Ledighedstal for i oktober 217 Bruttoledigheden fordelt på køn i 216M1 216M11 216M12 217M1 217M2 217M3 217M4 217M5 217M6 217M7 217M8 217M9 217M1 Mænd 9.621 1.261 11.288 12.759 13.93
Ledighedstal for Region Midtjylland i august 2017
Antal bruttoledige Ledighedstal for i august 217 Bruttoledigheden fordelt på køn i 216M8 216M9 216M1 216M11 216M12 217M1 217M2 217M3 217M4 217M5 217M6 217M7 217M8 Mænd 9.598 9.257 9.624 1.267 11.293 12.761
Ledighedstal for Region Midtjylland i april 2017
Antal bruttoledige Ledighedstal for i april 217 Bruttoledigheden fordelt på køn i Mænd 1.547 9.689 9.2 9.12 9.293 9.97 9.19 9.829 1.482 12.38 12.889 12.553 11.486 Kvinder 11.544 11.259 11.193 11.18 11.194
Ledighedstal for Region Midtjylland i december 2017
Ledighedstal for i december 217 Bruttoledigheden fordelt på køn i Mænd 11.37 12.791 13.124 12.436 11.379 1.967 1.851 11.215 11.82 1.567 1.72 1.788 11.28 Kvinder 11.832 12.79 12.776 12.175 11.193 11.563
Ledighedstal for Region Midtjylland i november 2017
Ledighedstal for i november 217 Bruttoledigheden fordelt på køn i Mænd 1.274 11.37 12.792 13.125 12.435 11.379 1.967 1.849 11.215 11.82 1.567 1.72 1.788 Kvinder 11.714 11.832 12.79 12.776 12.175 11.194
Ledighedstal for Region Midtjylland i februar 2018
Antal bruttoledige Ledighedstal for i februar 218 Bruttoledigheden fordelt på køn i Mænd 13.124 12.435 11.377 1.964 1.85 11.413 11.339 1.567 1.72 1.788 11.174 11.937 12.183 Kvinder 12.775 12.175 11.193
Ledighedstal for Region Midtjylland i januar 2018
Antal bruttoledige Ledighedstal for i januar 218 Bruttoledigheden fordelt på køn i Mænd 12.791 13.124 12.435 11.378 1.966 1.85 11.215 11.82 1.567 1.72 1.788 11.174 11.937 Kvinder 12.79 12.775 12.175 11.192
LEDIGHED OG INDSATS 2011 NR. 2 december 2010
LEDIGHED OG INDSATS 211 NR. 2 december 2 Ledighed og indsats indeholder information om: Udviklingen i ledigheden i Randers frem til december 2 Antallet af arbejdsfordelinger i 2 Efterspørgselen på arbejdskraft
Rekruttering. Arbejdsmarkedsstyrelsen 1. halvår Rekruttering på det danske arbejdsmarked. Virksomhedernes rekruttering 2008 Figur 1
Rekruttering Arbejdsmarkedsstyrelsen 1. halvår 2008 Rekruttering på det danske arbejdsmarked Arbejdsmarkedsstyrelsen har undersøgt virksomhedernes rekrutteringssituation i 1. halvår af 2008. Forgæves rekrutteringer
Resultaterne af indsatsen i Jobcenter Ringsted 3. kvartal Tema om sygedagpengeområdet
Beskæftigelsesregion Hovedstaden & Sjælland Resultaterne af indsatsen i Jobcenter Ringsted 3. kvartal 2007 - Tema om sygedagpengeområdet Januar 2008 I dette notat gøres der rede for resultaterne af indsatsen
Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland
Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland September 2017 Forord Beskæftigelsesområdet er omfattende og har stor betydning. Mange borgere er i kontakt med beskæftigelsessystemet, og der er en vifte af
Statistik om arbejdsmarkedet Slagelse Kommune
Statistik om arbejdsmarkedet Slagelse Kommune Arbejdsmarkedsbalance Offentlig forsørgelse Aldersstruktur Etnisk struktur Uddannelsesstruktur Erhvervs- og beskæftigelsesstruktur og pendling September 2009
LEDIGHED OG INDSATS 2010 NR. 2 December 2009
LEDIGHED OG INDSATS 21 NR. 2 December 2 Ledighed og indsats indeholder information om: Udviklingen i ledigheden i Randers frem til december 2 Antallet af arbejdsfordelinger i 21 Opfølgning på ministermålene
Resultaterne af indsatsen i Jobcenter Greve, 3. kvartal 2007 - Tema om sygedagpengeområdet
Beskæftigelsesregion Hovedstaden & Sjælland Februar 2008 (rev. 5. marts 08) Resultaterne af indsatsen i Jobcenter Greve, 3. kvartal 2007 - Tema om sygedagpengeområdet I dette notat gøres der rede for resultaterne
Rekruttering. Arbejdsmarkedsstyrelsen Efterår Virksomhederne finder lettere nye medarbejdere. Figur 1 Virksomhedernes rekruttering efterår 2009
Rekruttering Arbejdsmarkedsstyrelsen Efterår 2009 Virksomhederne finder lettere nye medarbejdere Arbejdsmarkedsstyrelsen har undersøgt virksomhedernes rekrutteringssituation i efteråret 2009. Undersøgelsen
Udviklingen på arbejdsmarkedet i Midtjylland. v. Mogens Jensen, sekretariatschef BR Midtjylland
Udviklingen på arbejdsmarkedet i Midtjylland v. Mogens Jensen, sekretariatschef BR Midtjylland Stigende ledighed i Midtjylland siden midten af 28 5. 45. 4. 35. 3. 25. 2. 15. 1. 5. 21M1 21M7 22M1 22M7 23M1
Arbejdsmarkedet i Vordingborg Kommune 2012-2014. Bilag til Beskæftigelsesplan 2014 Jobcenter Vordingborg
Arbejdsmarkedet i Vordingborg Kommune 2012-2014 Bilag til Beskæftigelsesplan 2014 Jobcenter Vordingborg Juni 2013 Arbejdsmarkedet i Vordingborg Kommune 2012-2014 Vordingborg Kommune har aktuelt 45.500
PRESSEMEDDELELSE Beskæftigelsesregion Midtjylland
PRESSEMEDDELELSE Beskæftigelsesregion Midtjylland. august 0 LEDIGHEDEN I MIDTJYLLAND HALVERET PÅ 2 ÅR Siden juni 0 er ledigheden i Midtjylland faldet fra 0. ledige til et rekordlavt ledighedsniveau på.08
1 of 11. Kommunenotat. Syddjurs Kommune
1 of 11 Kommunenotat Kommune 215 2 of 11 Arbejdsmarkedskontor Midt-Nord. 215 Befolkning og arbejdsmarked Arbejdsmarkedet i kendetegnes af faldende ledighed og lav ledighed for mange faggrupper samtidig
SILKEBORG KOMMUNEBESKRIVELSE 2008
SILKEBORG KOMMUNEBESKRIVELSE 2008 INDHOLDSFORTEGNELSE FORORD 1 UDFORDRINGER PÅ ARBEJDSMARKEDET I SILKEBORG 2 FAKTA OM ARBEJDSMARKEDET I SILKEBORG 3 UDBUDDET AF ARBEJDSKRAFT 4 EFTERSPØRGSLEN EFTER ARBEJDSKRAFT
Baggrundstal vedrørende Arbejdsmarkedet i Nordjylland - et indledende visitkort
Baggrundstal vedrørende Arbejdsmarkedet i Nordjylland - et indledende visitkort Fane 1: Befolkningsudviklingen Fane 2: Beskæftigedes og lediges uddannelsesniveau Fane 3: Indvandrere/efterkommeres andel
Rekruttering. Arbejdsmarkedsstyrelsen 1. halvår Virksomhederne kan lettere rekruttere. Figur 1 Virksomhedernes rekruttering 1.
Rekruttering Arbejdsmarkedsstyrelsen 1. halvår 2009 Virksomhederne kan lettere rekruttere Arbejdsmarkedsstyrelsen har undersøgt virksomhedernes rekrutteringssituation i 1. halvår af 2009. Forgæves rekrutteringer
Kommunenotat. Hedensted Kommune
Kommunenotat Hedensted Kommune 2015 Befolkning og arbejdsmarked Hedensted Kommune blev, som det også var tilfældet i resten af landet, hårdt ramt af den økonomiske krise i 2008. Følgelig faldt beskæftigelsen,
LEDIGHED OG INDSATS 2011 NR. 7 juni 2011
Ledighed og indsats indeholder information om: Udviklingen i ledigheden i Randers frem til Langtidsledigheden i Randers Antallet af arbejdsfordelinger i 2 Efterspørgselen på arbejdskraft (der er ikke nye
Statistik om arbejdsmarkedet Helsingør Kommune
Helsingør Region Hovedstaden Statistik om arbejdsmarkedet Helsingør Kommune Arbejdsmarkedsbalance Offentlig forsørgelse Aldersstruktur Etnisk struktur Uddannelsesstruktur Erhvervs- og beskæftigelsesstruktur
Rekruttering. Arbejdsmarkedsstyrelsen Efterår 2010. Rekruttering på det danske arbejdsmarked. Figur 1 Virksomhedernes rekruttering efterår 2010
Rekruttering Arbejdsmarkedsstyrelsen Efterår 2010 Rekruttering på det danske arbejdsmarked Arbejdsmarkedsstyrelsen har undersøgt virksomhedernes rekrutteringssituation i efteråret 2010: Forgæves rekrutteringer
Arbejdsmarkedet i Næstved Kommune
Arbejdsmarkedet i Næstved Kommune Neden for er en beskrivelse af arbejdsmarkedet i Ny Næstved Kommune (Fladså, Holmegaard, Suså, Fuglebjerg og Næstved kommuner). Ny Næstved Kommune betegnes efterfølgende
Statistik om arbejdsmarkedet Greve Kommune
Statistik om arbejdsmarkedet Greve Kommune Arbejdsmarkedsbalance Offentlig forsørgelse Aldersstruktur Etnisk struktur Uddannelsesstruktur Erhvervs- og beskæftigelsesstruktur og pendling September 2009
Tabel 1. Arbejdskraftbalancen Gribskov Kommune, status og udvikling
Arbejdsmarkedet i Gribskov Kommune Nedenfor er en beskrivelse af arbejdsmarkedet i Gribskov Kommune, der er en sammenlægning af Græsted-Gilleleje og Helsinge kommuner. I forbindelse med beskrivelsen sammenlignes
BESKÆFTIGELSESREGION SYDDANMARK ARBEJDSMARKEDSOVERBLIK. Overblik over arbejdsmarkedet i Syddanmark
BESKÆFTIGELSESREGION SYDDANMARK ARBEJDSMARKEDSOVERBLIK Overblik over arbejdsmarkedet i Syddanmark 1. januar 2008 INDHOLDSFORTEGNELSE LIDT OM ARBEJDSMARKEDSBALANCEN 1 MANGEL PÅ ARBEJDSKRAFT INDEN FOR FLERE
JANUAR MÅNED. LEDIGHED OG INDSATS 2013 Nr. 1
JANUAR MÅNED Indhold: Ledighedstal Udviklingen i langtidsledigheden Beskæftigelsen (ikke opdateret) Efterspørgselen på arbejdskraft (ikke opdateret) Arbejdsfordelinger Opfølgning på ministermål (ikke data
Baggrundstal vedrørende Arbejdsmarkedet i Aalborg Kommune - et indledende visitkort
Baggrundstal vedrørende Arbejdsmarkedet i Aalborg Kommune - et indledende visitkort Fane 1: Befolkningsudviklingen Fane 2: Beskæftigedes og lediges uddannelsesniveau Fane 3: Indvandrere/efterkommeres andel
Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland
Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland Opdateret januar 2018 Forord Beskæftigelsesområdet er omfattende og har stor betydning. Mange borgere er i kontakt med beskæftigelsessystemet, og der er en
REKRUTTERING I NORDJYLLAND
REKRUTTERING I NORDJYLLAND Rekrutteringssituationen i Nordjylland i foråret 2009 REKRUTTERING I NORDJYLLAND Forår 2009 SAMMENFATNING Det er blevet lettere at rekruttere medarbejdere i Nordjylland. Virksomhederne
Kommunenotat. Hedensted Kommune
Kommunenotat Hedensted Kommune 2015 Befolkning og arbejdsmarked Hedensted Kommune blev, som det også var tilfældet i resten af landet, hårdt ramt af den økonomiske krise i 2008. Følgelig faldt beskæftigelsen,
Statistiske informationer
Statistiske informationer www.aarhus.dk/statistik maj 2008 Pendlingen til/fra Århus Kommune 2007 1. januar 2007 pendlede 50.438 personer til Århus Kommune, mens 26.899 pendlede ud af kommunen. Der var
Rekruttering. Arbejdsmarkedsstyrelsen Forår Fortsat få rekrutteringsudfordringer på det danske arbejdsmarked
Rekruttering Arbejdsmarkedsstyrelsen Forår 2012 Fortsat få rekrutteringsudfordringer på det danske arbejdsmarked Arbejdsmarkedsstyrelsen har undersøgt virksomhedernes rekrutteringssituation i foråret 2012.
Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland
Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland Opdateret oktober 2017 Forord Beskæftigelsesområdet er omfattende og har stor betydning. Mange borgere er i kontakt med beskæftigelsessystemet, og der er en
LEDIGHED OG INDSATS 2011 NR. 4 februar 2011
LEDIGHED OG INDSATS 211 NR. 4 februar 211 Ledighed og indsats indeholder information om: Udviklingen i ledigheden i Randers frem til februar 211 Antallet af arbejdsfordelinger i 211 Efterspørgselen på
Bilagsrapport klynge 1
Bilagsrapport Klynge 1 Side 1 af 5 Indhold 1. Ministermål og resultatkrav fra kontrakt 2007...3 2. Oversigt over kvartalsrapportens målinger...5 3. Ministermål 1...7 3.1 Arbejdskraftreserven for dagpenge-
LEDIGHED OG INDSATS 2010 NR. 4 Januar 2010
LEDIGHED OG INDSATS 21 NR. 4 Januar 21 Ledighed og indsats indeholder information om: Udviklingen i ledigheden i Randers frem til februar 21 Antallet af arbejdsfordelinger i 21 Opfølgning på ministermålene
Arbejdsmarkedet i Vordingborg Kommune 2013-2016. Bilag til Beskæftigelsesplan 2015 Jobcenter Vordingborg
Arbejdsmarkedet i Vordingborg Kommune 2013-2016 Bilag til Beskæftigelsesplan 2015 Jobcenter Vordingborg Juni 2014 Arbejdsmarkedet i Vordingborg Kommune 2013-2016 Vordingborg Kommune havde ved starten af
Beskrivelse af arbejdsmarkedet i Jobcenterområde Esbjerg. August 2006
Beskrivelse af arbejdsmarkedet i Jobcenterområde Esbjerg August 2006 Særlige kendetegn Efterspørgslen efter arbejdskraft: Jobcenterområde Esbjerg er det største af de fire jobcentre i det nuværende Ribe
Kvartalsrapport Jobcenter Odense 3. kvartal 2007
Kvartalsrapport 3. kvartal 7 Side 1 af 17 Indholdsfortegnelse: 1. Indledning...3 2. Generelt om situationen på arbejdsmarkedet...4 3. Hovedkonklusioner for...5 4. Resultater af beskæftigelsesindsatsen
Fremtidens arbejdsmarked. v/ Palle Christiansen, regionsdirektør Beskæftigelsesregion Midtjylland
Fremtidens arbejdsmarked v/ Palle Christiansen, regionsdirektør Beskæftigelsesregion Midtjylland Forventninger til udviklingen i 2009 og 2010 2 Forventet realvækst i 2009 2,0 1,0 1,0 0,3 0,0-1,0-2,0-3,0-0,5-0,5-0,2-1,0-1,0-1,2-2,0-2,5-2,5-2,8-3,0-3,3-2,5-4,0-3,1-3,5-4,0-5,0
RAR Østjylland Nøgletal for arbejdsmarkedet
RAR Østjylland Nøgletal for arbejdsmarkedet Marts 2015 Beskæftigelsen i RAR Østjylland Finanskrisen resulterede i et væsentligt fald i beskæftigelsen fra 2008 til 2009 på 13.953 lønmodtagere målt i 3.
Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland
Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland Opdateret september 2018 Forord Beskæftigelsesområdet er omfattende og har stor betydning. Mange borgere er i kontakt med beskæftigelsessystemet, og der er
AUGUST MÅNED. LEDIGHED OG INDSATS 2012 Nr. 8
AUGUST MÅNED Indhold: Ledighedstal Udviklingen i langtidsledigheden Beskæftigelsen (ikke opdateret) Efterspørgselen på arbejdskraft (ikke opdateret) Arbejdsfordelinger Opfølgning på ministermål (ikke opdateret)
En beskrivelse af arbejdsmarkedet i Hedensted kommune
En beskrivelse af arbejdsmarkedet i Hedensted kommune Beskæftigelsesregion Midtjylland April 2011 INDHOLDSFORTEGNELSE UDVIKLINGEN I UDBUDDET AF ARBEJDSKRAFT 3 Befolkningen Arbejdsstyrken Ledigheden UDVIKLINGEN
LEDIGHED OG INDSATS 2010 NR. 1 November 2009
LEDIGHED OG INDSATS 21 NR. 1 November 2 Ledighed og indsats indeholder information om: Udviklingen i ledigheden i Randers frem til november 2 Antallet af arbejdsfordelinger i 21 Opfølgning på ministermålene
- Arbejdsmarkedskontor Midt-Nord. Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland
- Arbejdsmarkedskontor Midt-Nord Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland Opdateret april 2019 Forord Beskæftigelsesområdet er omfattende og har stor betydning. Mange borgere er i kontakt med beskæftigelsessystemet,
&+(! % 1,!2 * 0 %1* % 13 % % &0 %1 0 &!
!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!" #$ % %!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!&
PRESSEMEDDELELSE Beskæftigelsesregion Midtjylland
PRESSEMEDDELELSE Beskæftigelsesregion Midtjylland 29. september 2006 LEDIGHEDSFALD PÅ % I MIDTJYLLAND PÅ ET ÅR I den midtjyske beskæftigelsesregion fortsætter det rekordlave ledighedsniveau med kun 26.149
Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland
Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland Opdateret juni 2018 Forord Beskæftigelsesområdet er omfattende og har stor betydning. Mange borgere er i kontakt med beskæftigelsessystemet, og der er en vifte
Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland
Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland Opdateret februar 2018 Forord Beskæftigelsesområdet er omfattende og har stor betydning. Mange borgere er i kontakt med beskæftigelsessystemet, og der er en
AMK-Øst 16-11-2015. Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Sjælland
AMK-Øst 16-11-2015 Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Sjælland November 2015 Udviklingen i beskæftigelsen Fig. 1: Udvikling i fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere (arbejdssted), 1. kvartal 2008-2. kvartal 2015
En beskrivelse af arbejdsmarkedet i Skive kommune
En beskrivelse af arbejdsmarkedet i Skive kommune Beskæftigelsesregion Midtjylland April 2011 INDHOLDSFORTEGNELSE UDVIKLINGEN I UDBUDDET AF ARBEJDSKRAFT 3 Befolkningen Arbejdsstyrken Ledigheden UDVIKLINGEN
Rekruttering. Arbejdsmarkedsstyrelsen Forår Virksomhederne finder lettere nye medarbejdere. Figur 1 Virksomhedernes rekruttering forår 2010
Rekruttering Arbejdsmarkedsstyrelsen Forår 2010 Virksomhederne finder lettere nye medarbejdere Arbejdsmarkedsstyrelsen har undersøgt virksomhedernes rekrutteringssituation i foråret 2010. Forgæves rekrutteringer
- Arbejdsmarkedskontor Midt-Nord. Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland
- Arbejdsmarkedskontor Midt-Nord Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland Opdateret januar 2019 Forord Beskæftigelsesområdet er omfattende og har stor betydning. Mange borgere er i kontakt med beskæftigelsessystemet,
Nøgletal for arbejdsmarkedet i RAR-Fyn. Bilag til pkt. 9.1
Nøgletal for arbejdsmarkedet i RAR-Fyn Bilag til pkt. 9.1 Juni 2015 1 Udviklingen i beskæftigelsen Fig. 1. Udvikling i fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere (arbejdssted) på Fyn Fig. 2. Udvikling i beskæftigelsen
AMK-Øst Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Sjælland
AMK-Øst 20-06-2016 Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Sjælland Juni 2016 Udviklingen i beskæftigelsen Fig. 1: Udvikling i fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere (arbejdssted), 1. kvartal 2008-4. kvartal 2015
AMK-Øst Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Bornholm
AMK-Øst 12-09-2016 Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Bornholm September 2016 Udviklingen i beskæftigelsen Fig. 1: Udvikling i fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere (arbejdssted), 1. kvartal 2008-1. kvartal
- Arbejdsmarkedskontor Midt-Nord. Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland
- Arbejdsmarkedskontor Midt-Nord Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland Opdateret november 2018 Forord Beskæftigelsesområdet er omfattende og har stor betydning. Mange borgere er i kontakt med beskæftigelsessystemet,
Opfølgningsrapport Marts 2008 Jobcenter Nordfyn. Opfølgningsrapport. Jobcenter Nordfyn. Udarbejdet i marts 2008 med de nyeste tilgængelige data
Opfølgningsrapport Udarbejdet i marts 28 med de nyeste tilgængelige data Side 1 af 19 Indholdsfortegnelse: 1. Indledning...3 2. Generelt om situationen på arbejdsmarkedet...4 3. Hovedkonklusioner for...6
DEMOGRAFI OG VELSTAND - UDDRAG FRA ANALYSEGRUNDLAGET FOR DEN REGIONALE UDVIKLINGSPLAN
DEMOGRAFI OG VELSTAND - UDDRAG FRA ANALYSEGRUNDLAGET FOR DEN REGIONALE UDVIKLINGSPLAN Analysegrundlaget er udarbejdet af Midtjylland April 2007 1. Demografi og velstand Demografisk er Midtjylland en uens
Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland
Nøgletal for arbejdsmarkedet RAR Vestjylland Juni 2016 Forord Beskæftigelsesområdet er omfattende og har stor betydning. Mange borgere er i kontakt med beskæftigelsessystemet, og der er en vifte af ydelser