Retsudvalget REU Alm.del Bilag 100 Offentligt
|
|
- Mikkel Groth
- 5 år siden
- Visninger:
Transkript
1 Retsudvalget REU Alm.del Bilag 100 Offentligt Dato: 11. december 2017 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Ketilbjørn Hertz Sagsnr.: Dok.: U D K A S T Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Hvidvask) 1 I straffeloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 977 af 9. august 2017, foretages følgende ændringer: 1. I 290, stk. 1, indsættes efter»af en strafbar lovovertrædelse«:», medmindre forholdet er omfattet af 290 a«. 2. Efter 290 indsættes:» 290 a. For hvidvask straffes med bøde eller fængsel indtil 1 år og 6 måneder den, der konverterer eller overfører penge, som direkte eller indirekte er udbytte af en strafbar lovovertrædelse, for at skjule eller tilsløre den ulovlige oprindelse. Stk. 2. Straffen kan stige til fængsel i 8 år, når hvidvasken er af særligt grov beskaffenhed navnlig på grund af forbrydelsens erhvervsmæssige eller professionelle karakter eller som følge af den opnåede eller tilsigtede vinding, eller når et større antal forbrydelser er begået.«loven træder i kraft den 1. juli Slotsholmsgade København K. T F jm@jm.dk
2 3 Loven gælder ikke for Færøerne og Grønland. 2
3 Bemærkninger til lovforslaget Almindelige bemærkninger Indholdsfortegnelse 1. Indledning 2. Lovforslagets hovedpunkter 2.1. Gældende ret 2.2. Justitsministeriets overvejelser Straffelovsbestemmelse om hvidvask Selvhvidvask Strafferammerne 2.3. Lovforslagets udformning 3. Økonomiske og administrative konsekvenser for det offentlige 4. Økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet mv. 5. Administrative konsekvenser for borgerne 6. Miljømæssige konsekvenser 7. Forholdet til EU-retten 8. Hørte myndigheder og organisationer 9. Sammenfattende skema 1. Indledning Formålet med lovforslaget er at styrke den strafferetlige indsats mod hvidvask. Det foreslås at udskille en del af hæleribestemmelsen til en selvstændig bestemmelse om hvidvask, sådan at straffeloven fremover vil indeholde en bestemmelse om hvidvask. Den foreslåede hvidvaskbestemmelse tager sigte på hvidvask af penge, både når det direkte udbytte af førforbrydelsen er penge, og når et udbytte i andet end penge er blevet omsat til penge, som derefter hvidvaskes. Den foreslåede hvidvaskbestemmelse tager derimod ikke sigte på den første omsætning til penge eller håndtering i øvrigt af et udbytte, som består i andet end penge. Det gælder eksempelvis køb og salg eller udlejning af genstande, som er stjålet eller i øvrigt fravendt nogen ved en strafbar lovover- 3
4 trædelse, såvel som transport eller opbevaring af sådanne genstande. Handlinger af denne karakter vil dermed uændret være omfattet af den gældende hæleribestemmelse. Der er som udgangspunkt ikke tale om, at nye forhold kriminaliseres. I modsætning til den gældende hæleribestemmelse omfatter den foreslåede hvidvaskbestemmelse dog også handlinger, som gerningsmanden til førforbrydelsen selv foretager. I forhold til gerningsmanden til førforbrydelsen er forslaget således udtryk for en vis nykriminalisering. I praksis vil gerningsmanden til førforbrydelsen navnlig kunne straffes efter den foreslåede hvidvaskbestemmelse, hvis de hvidvaskhandlinger, den pågældende har foretaget, går væsentligt ud over sædvanlig håndtering af udbyttet af en lovovertrædelse. Det foreslås endvidere at forhøje den øvre strafferamme for hvidvask af særligt grov beskaffenhed fra 6 år til 8 år for at sikre, at domstolene har råderum til at udmåle den nødvendigt hårde straf også i de allergroveste tilfælde af hvidvask. Lovforslaget indgår i opfølgningen på aftale af 21. juni 2017 om styrket indsats mv. i den finansielle sektor indgået mellem regeringen (Venstre, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti) og Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti. 2. Lovforslagets hovedpunkter 2.1. Gældende ret Hvidvaskloven indeholder regler om forebyggende foranstaltninger mod hvidvask og finansiering af terrorisme. Derimod er det ikke hvidvaskloven, men straffeloven, der kriminaliserer hvidvask. Hvidvask forstås i hvidvaskloven som uberettiget at modtage eller skaffe sig eller andre del i økonomisk udbytte eller midler, der er opnået ved en strafbar lovovertrædelse, eller uberettiget at skjule, opbevare, transportere, hjælpe til afhændelse eller på anden måde efterfølgende virke til at sikre det økonomiske udbytte eller midlerne fra en strafbar lovovertrædelse. Straffeloven anvender ikke udtrykket hvidvask, men derimod hæleri, der ifølge straffelovens 290 omfatter den, som uberettiget modtager eller skaffer sig eller andre del i udbytte, der er opnået ved en strafbar lovovertræ- 4
5 delse, og den, der uberettiget ved at skjule, opbevare, transportere, hjælpe til afhændelse eller på lignende måde efterfølgende virker til at sikre en anden udbyttet af en strafbar lovovertrædelse. Hæleri straffes som udgangspunkt med bøde eller fængsel indtil 1 år og 6 måneder, jf. 290, stk. 1. Straffen for hæleri kan dog stige til fængsel i 6 år, når hæleriet er af særligt grov beskaffenhed navnlig på grund af forbrydelsens erhvervsmæssige eller professionelle karakter eller som følge af den opnåede eller tilsigtede vinding, eller når et større antal forbrydelser er begået, jf. 290, stk. 2. Den, som modtager udbytte til sædvanligt underhold fra familiemedlemmer eller samlever, eller den, der modtager udbytte som normalt vederlag for sædvanlige forbrugsvarer, brugsting eller tjenester, straffes ikke, jf. 290, stk. 3. Hvidvasklovens definition af hvidvask adskiller sig sprogligt fra straffelovens definition af hæleri ved at nævne»midler«ved siden af»udbytte«. Det fremgår imidlertid af hvidvasklovens forarbejder, at hvidvask fortsat skal forstås i overensstemmelse med straffelovens 290, og at der med forslaget om at medtage»midler«ikke var tiltænkt en ændring i den eksisterende retstilstand (jf. Folketingstidende , A, L 41 som fremsat, side 83). Hvidvasklovens definition af hvidvask adskiller sig endvidere indholdsmæssigt fra straffelovens definition af hæleri, fordi hvidvaskloven også omfatter såkaldt selvhvidvask, hvor gerningsmanden til en strafbar handling efterfølgende hvidvasker udbyttet fra den strafbare handling. Når hæleri således ikke efter den gældende bestemmelse omfatter selvhvidvask, er det udtryk for den principielle tilgang, at når en gerningsmand straffes for en lovovertrædelse, som har givet et udbytte, omfatter denne straf også, at gerningsmanden har opnået det pågældende udbytte. Når gerningsmanden derefter foretager handlinger, der har til formål at realisere udbyttet, eksempelvis ved at sælge tyvekosterne, begår gerningsmanden ikke efter de gældende regler en ny strafbar handling, medmindre der eksempelvis er tale om dokumentfalsk eller bedrageri over for køberen. 5
6 Når hvidvaskloven også omfatter selvhvidvask, hænger det sammen med, at hvidvaskloven angår forebyggende foranstaltninger mod hvidvask, hvor der er samme behov for eksempelvis at få underretninger til brug for kriminalitetsbekæmpelsen, hvad enten det er den oprindelige gerningsmand eller en tredjemand, der hvidvasker (jf. Folketingstidende , A, L 41 som fremsat, side 84) Justitsministeriets overvejelser Straffelovsbestemmelse om hvidvask Straffeloven anvender traditionelt udtrykket hæleri om den efterfølgende modtagelse af eller bistand til at sikre en anden udbyttet fra en strafbar handling. Hæleri betegnede oprindelig at modtage eller skjule stjålne genstande. Allerede med straffeloven af 1930, der trådte i kraft den 1. januar 1933, blev hæleriforbrydelsen imidlertid udvidet til at omfatte også andre førforbrydelser (ulovlig omgang med hittegods, underslæb, bedrageri, mandatsvig, afpresning, skyldnersvig og røveri) og andre måder at sikre en anden udbyttet af det strafbare forhold. Senere blev hæleriforbrydelsen udvidet til yderligere førforbrydelser, og med lov nr. 465 af 7. juni 2001 om ændring af straffeloven fik hæleriforbrydelsen i straffelovens 290, stk. 1, sin nuværende udformning. Med lovændringen i 2001 kom hæleri til at omfatte alle førforbrydelser. Samtidig blev bestemmelsen sprogligt moderniseret, idet»fordølgelse«blev ændret til»at skjule«,»vinding«blev ændret til»udbytte«, og»opbevare«og»transportere«blev tilføjet som yderligere eksempler på måder at sikre en anden udbyttet af det strafbare forhold. Sammenfattende har»hæleri«i straffelovens forstand siden 1933 omfattet bl.a. enhver bistand til at sikre en anden udbyttet af nærmere angivne strafbare forhold, og siden 2001 gælder dette for udbyttet af ethvert strafbart forhold Hvidvaskning som begreb blev så vidt ses første gang brugt i dansk lovgivning i lov nr. 348 af 9. juni 1993 om forebyggende foranstaltninger mod hvidvaskning af penge, der gennemførte Rådets direktiv 91/308/EØF 6
7 af 10. juni 1991 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge. Kommissionens oprindelige forslag (KOM(1990) 106 endelig udg.) brugte i den danske tekst udtrykket»renvaskning af penge«. I 2006 blev der vedtaget en ny lov om forebyggende foranstaltninger mod hvidvask af udbytte og finansiering af terrorisme (lov nr. 117 af 27. februar 2006). Det fremgår af forarbejderne, at ændringen fra»hvidvaskning af penge«til»hvidvask af udbytte«havde sammenhæng med, at der foresloges en hvidvaskdefinition, der svarede til hæleribestemmelsen i straffelovens 290, og at»hvidvaskning af penge«også i den gældende lov var defineret som dispositioner over»formuegoder«et begreb, der i hvidvaskdirektivet var defineret som aktiver af enhver art. Endvidere var det nu almindeligt at tale om»hvidvask«og»hvidvaskloven«og ikke om»hvidvaskning«og»hvidvaskningsloven«. Der henvises til Folketingstidende , tillæg A, side I 2017 blev der igen vedtaget en ny lov om forebyggende foranstaltninger mod hvidvask og finansiering af terrorisme (lov nr. 651 af 8. juni 2017), hvor»hvidvask af udbytte«i titlen på den tidligere lov blev ændret til»hvidvask«. I lovens enkelte bestemmelser anvendes som oftest ligeledes»hvidvask«, men i nogle tilfælde dog synonymt hermed»hvidvask af penge«eller»hvidvask af udbytte«. Loven indeholder bestemmelser, der gennemfører dele af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2015/849/EU af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme. Sammenfattende har udtrykkene»hvidvaskning af penge«, senere»hvidvask af penge«og nu blot»hvidvask«været anvendt i dansk lovgivning til at betegne modtagelse af eller bistand til at sikre udbyttet fra en strafbar handling. På engelsk anvendes synonymt hermed»money laundering« Når bortses fra såkaldt selvhvidvask, er anvendelsesområdet for straffelovens hæleribestemmelse og hvidvasklovens forebyggende foranstaltninger mod hvidvask i dag det samme. Hvidvasklovens hvidvaskdefinition bygger på et EU-direktiv og kan derfor ikke indskrænkes. Danmark er også internationalt forpligtet til at kriminalisere de handlinger, som er omfattet af den gældende hæleribestemmelse. Der er imidlertid ikke 7
8 noget til hinder for, at kriminaliseringsforpligtelsen opfyldes gennem forskellige strafbestemmelser. Der er således eksempelvis ikke noget til hinder for at opdele den gældende hæleribestemmelse i en ny smallere hæleribestemmelse og en ny selvstændig hvidvaskbestemmelse. Hæleribestemmelsen er i dag meget bred og omfatter således en række forskelligartede handlinger, der også typisk har forskellige primære formål. Ved nogle former for hæleri er det primære formål typisk at bistå gerningsmanden til førforbrydelsen med at realisere udbyttet, eksempelvis ved at købe eller bistå med at afhænde stjålne genstande. Ved andre former for hæleri er det primære formål derimod typisk at skjule udbyttets ulovlige oprindelse. Særligt hvor genstanden for hæleriet er penge, der i princippet allerede er direkte omsætbare, vil formålet med hæleriet typisk være en ekstraordinær handling, som i det væsentlige har til formål at skjule udbyttets oprindelse. Navnlig når genstanden for hæleri er penge, være sig kontanter eller et kontoindestående, involverer hæleriet typisk også andre aktører end mere traditionelt tingshæleri, og hæleri med hensyn til penge kan også potentielt være langt mere omfattende, end hvad der i praksis vil være tilfældet for hæleri med hensyn til eksempelvis stjålne genstande. En selvstændig hvidvaskbestemmelse, der ikke omfatter hele den gældende hæleribestemmelse, vil give mulighed for at sætte særligt fokus på de former for hvidvask, hvor der potentelt er større risiko for, at udbytte af kriminalitet typisk via det finansielle system kanaliseres ind i lovlig erhvervsvirksomhed med de deraf følgende negative konsekvenser. Det er på den baggrund vurderingen, at det vil være hensigtsmæssigt at udskille en del af den gældende hæleribestemmelse i en ny selvstændig hvidvaskbestemmelse i straffeloven. En sådan ny selvstændig hvidvaskbestemmelse bør omfatte håndtering af udbytte i penge, som enten konverteres, eksempelvis til en anden valuta, eller overføres til et andet land eller til en anden person. Bestemmelsen bør også gælde, når et udbytte i andet end penge er blevet omsat i penge og dernæst konverteres eller overføres som nævnt. Bestemmelsen bør derimod ikke omfatte den første konvertering af et udbytte i andet end penge til penge. Bestemmelsen bør heller ikke omfatte den blotte 8
9 modtagelse, anvendelse, opbevaring eller transport af penge, medmindre pengene også enten konverteres eller overføres til et andet land eller en anden person. Forslaget har den konsekvens, at begrebet»hvidvask«fremover vil have forskellig betydning i straffeloven og hvidvaskloven. Hvidvasklovens anvendelsesområde vil således fremover omfatte såvel hvidvask som hæleri i straffelovens forstand Selvhvidvask Den gældende hæleribestemmelse omfatter ikke såkaldt selvhvidvask, hvor den, der har begået en strafbar handling og derved opnået et økonomisk udbytte, efterfølgende håndterer de pågældende formuegoder. Dette skyldes, at når en gerningsmand straffes for en lovovertrædelse, som har givet et udbytte, omfatter denne straf også, at gerningsmanden har opnået det pågældende udbytte. Handlinger, der har til formål at realisere eller styrke mulighederne for at udnytte dette udbytte, udgør derfor ikke efter gældende ret en ny strafbar handling for gerningsmanden til den oprindelige forbrydelse. På det principielle plan er den danske afgrænsning af hæleri over for førforbrydelsen således beslægtet med det grundlæggende menneskeretlige princip ne bis in idem, dvs. retten til ikke at blive retsforfulgt eller straffet to gange for den samme lovovertrædelse I FATF s evaluering af Danmark fra juni 2017 anbefales det, at Danmark kriminaliserer selvhvidvask. I den tekniske del af evalueringen henvises bl.a. til, at hvidvask og modtagelse af stjålne koster ikke er den samme type forbrydelse, og at hvidvask af udbytte fra et vidt spænd af førforbrydelser, som ofte kan ske flere gange og fjernt i tid og sted fra førforbrydelsen, er helt forskellig fra, at en kriminel sælger genstande, han eller hun har stjålet, eller indbetaler stjålne kontanter på sin bankkonto. Det anføres også, at mange andre lande (inklusive lande med samme retstraditioner) har været i stand til at kriminalisere selvhvidvask. Med hensyn til andre lande har eksempelvis Sverige kriminaliseret selvhvidvask. Det fremgår imidlertid af forarbejderne til strafbestemmelsen herom, at almindelige strafferetlige principper om sammenstød medfører, at strafansvaret for førforbrydelsen normalt absorberer strafansvaret for selv- 9
10 hvidvask, således at den pågældende kun straffes for førbrydelsen og ikke tillige for selvhvidvask. I visse tilfælde kan der dog straffes i sammenstød. Det gælder navnlig situationer, hvor en person kun har deltaget i begrænset udstrækning i førforbrydelsen, men haft en afgørende rolle, når det gælder den efterfølgende hvidvask, og i visse situationer, hvor hvidvaskhandlingerne klart går ud over, hvad der kan anses som sædvanlig håndtering af udbyttet fra kriminalitet. Der henvises til den svenske regeringens proposition 2013/14:121 En effektivare kriminalisering af penningtvätt side 112. I FATF s evaluering af Sverige fra april 2017 vurderes Sverige at opfylde FATF s anbefalinger med hensyn til kriminalisering af selvhvidvask. Finland har også en strafbestemmelse om selvhvidvask, men den er begrænset til grov hvidvask og endvidere betinget af, at hvidvasken under hensyn til, hvor vedvarende og planmæssige de forskellige gerninger er, udgør den væsentligste og mest bebrejdelsesværdige del af den pågældende forbrydelse. Det fremgår af forarbejderne, at bestemmelsen navnlig vil kunne anvendes, når gerningsmanden i ringe grad har medvirket til førforbrydelsen, men i væsentlig grad har medvirket til en efterfølgende hvidvask. Der henvises til Regeringens proposition 138/2011 side 6-7 og I FATF s 9. opfølgningsrapport fra juni 2013 vedrørende evalueringen af Finland vurderes Finland ikke at opfylde FATF s anbefalinger med hensyn til kriminalisering af selvhvidvask, fordi kriminaliseringen af selvhvidvask er begrænset til grov hvidvask Justitsministeriet finder efter en samlet vurdering, at mest taler for, at den foreslåede nye selvstændige hvidvaskbestemmelse i straffeloven (jf. pkt ovenfor) også skal omfatte hvidvaskhandlinger foretaget af gerningsmanden til førforbrydelsen (»selvhvidvask«). Med den foreslåede afgrænsning af hvidvaskbestemmelsen vil den således i det væsentlige ramme handlinger, der har som sit centrale formål at skjule den ulovlige oprindelse af udbyttet, men som ikke i princippet er nødvendige for at realisere dette udbytte. I modsætning til andet udbytte af strafbare handlinger, der typisk vil skulle omsættes til penge for at generere den vinding, som er tilsigtet med førforbrydelsen, er udbytte i form af penge direkte anvendelige som betalingsmidler, og hvidvaskhandlinger således principielt ikke nødvendige for at realisere udbyttet af den forudgående strafbare handling. 10
11 På den baggrund bør en ny hvidvaskbestemmelse også efter omstændighederne kriminalisere hvidvaskhandlinger, der begås af gerningsmanden til den forudgående forbrydelse. Med en sådan kriminalisering vil Danmark imødekomme bl.a. FATF s kritik af Danmark i evalueringen fra juni Med den foreslåede afgrænsning af den nye selvstændige hvidvaskbestemmelse vil kriminaliseringen kun omfatte konvertering eller overførsel af penge. Gerningsmanden til førforbrydelsen vil derfor ikke begå en ny forbrydelse ved at opbevare eller forbruge udbytte eller ved at afhænde eksempelvis stjålne koster. Gerningsmanden til førforbrydelsens efterfølgende konvertering eller overførsel af eksempelvis penge indvundet ved salg af stjålne koster vil imidlertid være omfattet af den foreslåede selvstændige hvidvaskbestemmelse. Almindelige strafferetlige principper om straf i sammenstød vil finde anvendelse. Det betyder, at straffen for førforbrydelsen i nogle tilfælde vil absorbere straffen for selvhvidvask, sådan at gerningsmanden til førforbrydelsen straffes herfor, men ikke tillige for hvidvask. Dette svarer til den svenske kriminalisering af selvhvidvask Strafferammerne Den almindelige strafferamme for hæleri svarer i dag til den almindelige strafferamme for en række berigelsesforbrydelser, herunder tyveri, underslæb, bedrageri, mandatsvig, afpresning og skyldnersvig, jf. straffelovens 285, stk. 1. Justitsministeriet finder, at den almindelige strafferamme for den foreslåede selvstændige hvidvaskbestemmelse ligesom den gældende hæleribestemmelse bør være den samme som den almindelige strafferamme for berigelsesforbrydelser, dvs. bøde eller fængsel indtil 1 år og 6 måneder Under særligt skærpende omstændigheder kan straffen for hæleri stige til fængsel i 6 år, hvilket svarer til strafferammen for tyveri, afpresning og åger af særligt grov beskaffenhed, jf. 286, stk. 1. Strafferammen for flere andre berigelsesforbrydelser, herunder underslæb, bedrageri, mandatsvig og skyldnersvig, af særligt grov beskaffenhed går 11
12 imidlertid op til 8 års fængsel, jf. 286, stk. 2. Det samme gælder overtrædelser af særligt grov karakter af skatte-, told-, afgifts- eller tilskudslovgivningen, jf. 289, stk. 1. Efter den foreslåede selvstændige hvidvaskbestemmelse kan hvidvask finde sted med hensyn til alle førforbrydelser, der har givet et økonomisk udbytte i penge eller andre formuegoder af økonomisk værdi, som efterfølgende er omsat i penge. Hvidvask efter den foreslåede bestemmelse er en økonomisk forbrydelse, der afhængig af de nærmere omstændigheder kan være lige så alvorlig som de alvorligste ikke-voldelige økonomiske forbrydelser i øvrigt. Hertil kommer, at det i retspraksis er forekommet, at hæleri i form af konvertering af penge, hvilket fremover vil være omfattet af den foreslåede selvstændige hvidvaskbestemmelse, er blevet straffet med det gældende maksimum efter hæleribestemmelsen på 6 års fængsel. Justitsministeriet finder på den baggrund, at den øvre strafferamme for særligt grove overtrædelser af den foreslåede selvstændige hvidvaskbestemmelse bør være 8 år. For de tilfælde af hæleri af særligt grov beskaffenhed, der fremover vil være omfattet af den foreslåede selvstændige hvidvaskbestemmelse, forhøjes strafmaksimum således fra 6 års til 8 års fængsel. En sådan forhøjelse af strafmaksimum til 8 års fængsel vil sikre, at domstolene har råderum til at udmåle den nødvendigt hårde straf også i de allergroveste tilfælde af hvidvask Lovforslagets udformning Det foreslås at indsætte en ny bestemmelse i straffeloven, som kriminaliserer hvidvask. Det foreslås, at den nye hvidvaskbestemmelse i straffeloven skal omfatte den, der konverterer eller overfører penge, som direkte eller indirekte er udbytte af en strafbar lovovertrædelse, for at skjule eller tilsløre den ulovlige oprindelse. Det foreslås samtidig, at den gældende bestemmelse om hæleri skal være subsidiær i forhold til den foreslåede hvidvaskbestemmelse. Forslagene medfører som udgangspunkt ikke, at nye forhold kriminaliseres. Der er i stedet tale om, at en række forhold, som i dag er omfattet af hæleri- 12
13 bestemmelsen, fremover i stedet vil være omfattet af den foreslåede selvstændige hvidvaskbestemmelse. I modsætning til den gældende hæleribestemmelse omfatter den foreslåede selvstændige hvidvaskbestemmelse imidlertid også handlinger, som gerningsmanden til førforbrydelsen foretager. I forhold til gerningsmanden til førforbrydelsen er forslaget således udtryk for en nykriminalisering. Almindelige strafferetlige principper om straf i sammenstød vil dog finde anvendelse, sådan at straffen for førforbrydelsen i nogle tilfælde vil absorbere straffen efter den foreslåede selvstændige hvidvaskbestemmelse Det foreslås, at straffen for overtrædelse af den foreslåede selvstændige hvidvaskbestemmelse som udgangspunkt er bøde eller fængsel indtil 1 år og 6 måneder. Det foreslås endvidere, at straffen kan stige til fængsel i 8 år, når hvidvasken er af særligt grov beskaffenhed navnlig på grund af forbrydelsens erhvervsmæssige eller professionelle karakter eller som følge af den opnåede eller tilsigtede vinding, eller når et større antal forbrydelser er begået. I forhold til den gældende bestemmelse om hæleri foreslås det såeldes at forhøje den øvre strafferamme for hvidvask af særligt grov beskaffenhed fra 6 år til 8 år. Denne forhøjelse af strafmaksimum til 8 års fængsel vil sikre, at domstolene har råderum til at udmåle den nødvendigt hårde straf også i de allergroveste tilfælde af hvidvask. Der er ikke tilsigtet en generel forhøjelse af strafniveauet for hvidvask af særligt grov karakter i sammenligning med de straffe, der i dag udmåles for hæleri af særligt grov beskaffenhed. Der henvises til lovforslagets 1, nr. 1 og 2 (ændring af 290 og forslag til 290 a), og bemærkningerne hertil. 3. Økonomiske og administrative konsekvenser for det offentlige Lovforslaget vurderes ikke at have økonomiske eller administrative konsekvenser for det offentlige af betydning. 13
14 4. Økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet mv. Lovforslaget vurderes ikke at have økonomiske eller administrative konsekvenser for erhvervslivet mv. 5. Administrative konsekvenser for borgerne Lovforslaget har ikke administrative konsekvenser for borgerne. 6. Miljømæssige konsekvenser Lovforslaget har ingen miljømæssige konsekvenser. 7. Forholdet til EU-retten Lovforslaget indeholder ikke EU-retlige aspekter. 8. Hørte myndigheder og organisationer Et udkast til lovforslag har i perioden fra den 13. december 2017 til den 12 januar 2018 været sendt i høring hos følgende myndigheder og organisationer mv.: Østre og Landsret, Vestre Landsret, samtlige byretter, Domstolsstyrelsen, Rigsadvokaten, Rigspolitiet, Den Danske Dommerforening, Dommerfuldmægtigforeningen, Foreningen af Offentlige Anklagere, Politiforbundet, Advokatrådet, Danske Advokater, Landsforeningen af Forsvarsadvokater, Amnesty International, Børsmæglerforening Danmark, Danske Regioner, Den Danske Fondsmæglerforening, Det Kriminalpræventive Råd, Finans Danmark, Finans og Leasing, Forsikring & Pension, Forsikringsmæglerforeningen, Institut for Menneskerettigheder, Investeringsfondsbranchen, Justitia, KL, Landsdækkende Banker, Landsforeningen KRIM, Lokale Pengeinstitutter og Retspolitisk Forening. 9. Sammenfattende skema Positive konsekvenser/mindreudgifter (hvis ja, angiv omfang) Negative konsekvenser/merudgifter (hvis ja, angiv omfang) 14
15 Økonomiske konsekvenser for stat, kommuner og regioner Administrative konsekvenser for stat, kommuner og regioner Økonomiske konsekvenser for erhvervslivet Administrative konsekvenser for erhvervslivet Administrative konsekvenser for borgerne konse- Miljømæssige kvenser Ingen af betydning Ingen af betydning Ingen Ingen Ingen Ingen Ingen af betydning Ingen af betydning Ingen Ingen Ingen Ingen Forholdet til EU-retten Lovforslaget indeholder ikke EU-retlige aspekter. Overimplementering af EU-retlige minimumsforpligtigelser (sæt X) JA NEJ X Bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser Til 1 Til nr. 1 Straffelovens 290 kriminaliserer hæleri. Det foreslås at indsætte en ny selvstændig bestemmelse om hvidvask i straffelovens 290 a (jf. lovforslagets 1, nr. 2), som vil omfatte en del af de handlinger, der i dag er dækket af hæleribestemmelsen i 290. I konsekvens heraf foreslås det, at straffelovens 290 om hæleri fremover ikke skal omfatte forhold, der er omfattet af den foreslåede selvstændige hvidvaskbestemmelse i 290 a. Forslaget indebærer, at handlinger, der er omfattet af den foreslåede 290 a, fremover skal straffes efter denne bestemmelse og ikke efter
16 Til nr. 2 Det foreslås at indsætte en ny selvstændig bestemmelse om hvidvask i straffelovens 290 a. Den foreslåede bestemmelse kriminaliserer navnlig nogle af de handlinger, som i dag er omfattet af straffelovens 290 om hæleri. Endvidere udvides kriminaliseringen til også at omfatte hvidvask af udbytte af egne strafbare forhold (såkaldt selvhvidvask), jf. nærmere nedenfor. Bestemmelsen kriminaliserer således visse handlinger med hensyn til udbytte af en strafbar lovovertrædelse (førforbrydelsen). Det er kun handlinger, der foretages, efter at førforbrydelsen er begået, som er omfattet af bestemmelsen. Handlinger foretaget før dette tidspunkt vil i stedet kunne straffes som medvirken til førforbrydelsen, hvis det fornødne forsæt er til stedet. Der vil også kunne straffes for medvirken til førforbrydelsen, hvis der før fuldbyrdelsen af førforbrydelsen er truffet aftale om, at den pågældende efterfølgende skal hvidvaske udbyttet. Der henvises i den forbindelse også til bemærkningerne nedenfor om forholdet mellem strafansvaret for førforbrydelsen og efter den foreslåede bestemmelse om hvidvask. Bestemmelsen omfatter hvidvask af penge, som direkte eller indirekte er udbytte af enhver strafbar lovovertrædelse. Det kræves ikke, at nogen er dømt eller kan dømmes for førforbrydelsen. Det er heller ikke et krav, at det påvises, hvilken førforbrydelse udbyttet stammer fra. Det vil være tilstrækkeligt til at dømme for hvidvask, at det bevises, at udbyttet stammer fra en eller flere ikke nærmere konkretiserede strafbare lovovertrædelser. Kan det ikke anses for bevist, at udbyttet strammer fra en eller flere strafbare lovovertrædelser, kan der dømmes for forsøg på hvidvask, hvis tiltalte havde forsæt til, at udbyttet stammede fra en eller flere strafbare lovovertrædelser. Bestemmelsen omfatter også hvidvask af udbytte af en strafbar lovovertrædelse, der er begået i udlandet, herunder tilfælde, hvor førforbrydelsen ikke er undergivet dansk straffemyndighed. Det er i sådanne tilfælde tilstrækkeligt, at førforbrydelsen ville have været strafbar efter dansk ret, hvis en tilsvarende handling var foretaget i Danmark. Dette kan eksempelvis være relevant ved strafbestemmelser, der efter dansk ret er territorialt begrænsede. 16
17 Bestemmelsen omfatter ethvert udbytte af strafbar lovovertrædelse, herunder surrogater og frugter, f.eks. renter. Bestemmelsen tager imidlertid sigte på hvidvask af penge. Dette gælder, både når det direkte udbytte af førforbrydelsen er penge, og når et udbytte i andet er penge er blevet omsat til penge, som derefter hvidvaskes. Penge omfatter i denne henseende både kontanter og kontoindeståender. Bestemmelsen tager således ikke sigte på den første omsætning til penge eller håndtering i øvrigt af et udbytte, som består i andet end penge. Det gælder eksempelvis køb og salg eller udlejning af genstande, som er stjålet eller i øvrigt fravendt nogen ved en strafbar lovovertrædelse, såvel som transport eller opbevaring af sådanne genstande. Handlinger af denne karakter vil således uændret kunne straffes som hæleri efter straffelovens 290, når handlingerne foretages af personer, der ikke har medvirket til førforbrydelsen. For så vidt angår gerningsmandens egen umiddelbare udnyttelse af et udbytte i andet end penge, eksempelvis gennem brug, salg eller udlejning, gælder ligeledes uændret, at dette ikke er særskilt kriminaliseret, idet straffen for førforbrydelsen fastsættes bl.a. under hensyn til gerningsmandens mulighed for på denne måde at få nytte af udbyttet. Det anførte gælder også i tilfælde, hvor genstande ændres for at skjule, at de stammer fra kriminalitet. Som eksempler kan nævnes, at en stjålen motorcykel skilles ad og sælges som reservedele, at stelnummeret på en stjålen cykel ændres, eller at en stjålen bil omlakeres eller forsynes med nye nummerplader. Bistand hertil vil således uændret kunne straffes som hæleri efter straffelovens 290, mens gerningsmanden til førforbrydelsens egne handlinger af denne karakter skal bedømmes efter lovgivningen i øvrigt. Det er eksempelvis selvstændigt kriminaliseret at fjerne en cykels stelnummer eller at køre i en uindregistreret eller afregistreret bil. Hertil kommer, at hvis gerningsmanden sælger stjålne genstande til en godtroende erhverver, vil der ofte være tale om bedrageri efter straffelovens 279. Bestemmelsen vil imidlertid omfatte eventuelle efterfølgende hvidvaskhandlinger med hensyn til penge, som er opnået ved eksempelvis salg eller udlejning af stjålne genstande. Det foreslås, at bestemmelsen skal omfatte den, der konverterer eller overfører penge, som direkte eller indirekte er udbytte af en strafbar lovovertrædelse, for at skjule eller tilsløre den ulovlige oprindelse. Som nævnt betyder 17
18 det, at den første konvertering til penge af udbytte i andet af penge falder uden for bestemmelsen. Bestemmelsen omfatter eksempelvis veksling af udbyttet til en anden valuta og overførsel af udbyttet til en anden person, når det sker for at skjule eller tilsløre udbyttets ulovlige oprindelse. Den blotte indsættelse af udbyttet på en bankkonto eller overførsel mellem to almindelige konti, eksempelvis lønkonto, budgetkonto eller opsparingskonto, som tilhører samme person, er ikke omfattet af bestemmelsen. En overførsel til en konto, som tilhører en anden person, eller til en konto i et andet land vil imidlertid være omfattet, når det sker for at skjule eller tilsløre udbyttets ulovlige oprindelse. Investering af pengene, være sig i værdipapirer, fast ejendom eller andet, vil også være en konvertering, der er omfattet af bestemmelsen, når det sker for at skjule eller tilsløre udbyttets ulovlige oprindelse. Bestemmelsen vil i kraft af den almindelige medvirkensregel i straffelovens 23 også omfatte den, der i forbindelse med eller med henblik på konvertering eller overførsel af penge skjuler eller tilslører udbyttets karakter, oprindelse, placering eller bevægelser, rådigheden eller rettigheder over det eller ejendomsretten til det. Som eksempel kan nævnes fremstilling af dokumenter, der angiver en urigtig lovlig oprindelse til udbyttet, eksempelvis i form af lån, tilbagebetaling af lån, salgssum eller overskud af erhvervsvirksomhed. Bestemmelsen omfatter ikke den blotte modtagelse eller opbevaring af udbytte. Handlinger af denne karakter vil således uændret kunne straffes som hæleri efter straffelovens 290, når handlingerne foretages af personer, der ikke har medvirket til førforbrydelsen. Transport af kontante penge vil være omfattet af bestemmelsen, hvis transporten indebærer, at udbyttet overføres fra en person til en anden eller til et andet land. Transport, der alene går ud på for en anden at flytte kontante penge fra et sted i landet til et andet, vil derimod uændret skulle henføres under straffelovens 290. Det anførte gælder, både når det oprindelige udbytte bestod i kontante penge, og når udbytte i anden form er blevet omsat til kontante penge. Bestemmelsen omfatter handlinger foretaget af personer, der ikke har medvirket til førforbrydelsen, såvel som handlinger foretaget af personer, der 18
19 har medvirket til førforbrydelsen. Almindelige strafferetlige principper om sammenstød finder anvendelse, jf. nærmere nedenfor. Gerningsmanden til førforbrydelsen falder uden for den foreslåede kriminalisering af hvidvask, så længe den pågældende alene håndterer udbytte i andet end penge. Dette skyldes, at den foreslåede bestemmelse som beskrevet ovenfor i det hele taget ikke tager sigte på sådanne handlinger, heller ikke når de foretages af andre end gerningsmanden til førforbrydelsen. Som eksempler kan nævnes brug, salg, udlejning, udlån, opbevaring, transport eller håndtering i øvrigt af stjålne genstande. Gerningsmanden til førforbrydelsen falder også uden for den foreslåede kriminalisering af hvidvask, så længe den pågældende alene opbevarer penge, transporterer penge inden for samme land, indsætter penge på sin egen bankkonto i samme land eller anvender penge på forbrug. Dette gælder, hvad enten pengene er det oprindelige udbytte, eller det oprindelige udbytte er blevet omsat i penge, og skyldes, at sådanne handlinger ikke er omfattet af den foreslåede bestemmelse. Gerningsmaden til førforbrydelsen vil derimod være omfattet af den foreslåede bestemmelse, hvis den pågældende eksempelvis veksler penge enten til en anden valuta eller til pengesedler i samme valuta, som er vanskeligere at spore end det oprindelige udbytte. Det er efter den foreslåede bestemmelse en forudsætning, at konverteringen sker for at skjule eller tilsløre udbyttets ulovlige oprindelse. Der kan være tilfælde, hvor en veksling ikke sker helt eller delvis med dette formål, men eksempelvis alene med henblik på almindeligt forbrug under en ferie i et andet land. Gerningsmanden til førforbrydelsen vil ligeledes være omfattet af den foreslåede bestemmelse, hvis den pågældende eksempelvis investerer penge i værdipapirer, fast ejendom eller andet. Der kan være grænsetilfælde mellem investering og forbrug, men hvis den købte genstand har en betydelig gensalgsværdi både absolut og relativt i forhold til anskaffelsesprisen, må anskaffelsen anses som en investering, selv om genstanden også har brugsværdi. Afhængig af de nærmere omstændigheder kan det eksempelvis gælde biler, både, kostbare ure eller smykker, dyrt pelsværk, årgangsvine og kunstgenstande. De anførte eksempler illustrerer undergrænsen for hvidvask. Gerningsmanden til førforbrydelsen vil også overtræde den foreslåede bestemmelse, hvis den pågældende deltager i mere avancerede hvidvaskhandlinger, hvori ind- 19
20 går eksempelvis selskabskonstruktioner, proformatransaktioner, stråmænd, spejlhandler eller andre konverteringer eller overførsler gennem flere led og/eller flere lande. Almindelige strafferetlige principper om straf i sammenstød vil finde anvendelse. Det betyder, at strafansvaret for førbrydelsen absorberer strafansvar efter den foreslåede hvidvaskbestemmelse for så vidt angår forhold, der knytter sig accessorisk til førforbrydelsen som normalt forekommende bi-omstændigheder. I praksis vil gerningsmanden til førforbrydelsen derfor især kunne straffes efter den foreslåede hvidvaskbestemmelse, hvis de hvidvaskhandlinger, den pågældende har foretaget, går væsentligt ud over sædvanlig håndtering af udbyttet af en lovovertrædelse. Bestemmelsen omfatter forsætlige forhold, jf. straffelovens 19. Forsæt kan i overensstemmelse med almindelige strafferetlige principper og afhængig af sagens nærmere omstændigheder bl.a. bevises på grundlag af objektive kendsgerninger. Juridiske personer kan straffes for hvidvask, jf. straffelovens 306 og kapitel 5. I givet fald kan både den juridiske person og de fysiske personer, der inden for dens virksomhed har begået hvidvasken, straffes. Forsøg og medvirken til hvidvask kan straffes efter de almindelige regler i straffelovens 21 og 23. Det foreslås, at hvidvask som udgangspunkt straffes med bøde eller fængsel indtil 1 år og 6 måneder, jf. stk. 1. For hvidvaskhandlinger, der i dag er omfattet af hæleribestemmelsen i 290, er der ikke tilsigtet nogen ændringer i strafudmålingen i forhold til den eksistererende praksis eller i de forhold, der i almindelighed anses som skærpende eller formildende omstændigheder. I det omfang hvidvask af udbytte af egne strafbare forhold skal straffes efter den foreslåede bestemmelse (jf. herom ovenfor), forudsættes det, at straffen udmåles på samme måde som for tilsvarende hvidvaskhandlinger med hensyn til udbytte af andres strafbare forhold. Det foreslås i stk. 2, at straffen for hvidvask kan stige til fængsel i 8 år, når hvidvasken er af særligt grov beskaffenhed navnlig på grund af forbrydelsens erhvervsmæssige eller professionelle karakter eller som følge af den 20
21 opnåede eller tilsigtede vinding, eller når et større antal forbrydelser er begået. Opregningen af de strafforhøjende omstændigheder er ikke udtømmende, og det afgørende for anvendelsen af stk. 2 vil være en konkret helhedsbedømmelse. Beskrivelsen af de strafforhøjende omstændigheder er magen til den gældende bestemmelse i straffelovens 290, stk. 2, om særligt groft hæleri, og det er hensigten, at den foreslåede bestemmmelse skal forstås på samme måde. Det foreslåede strafmaksimum på 8 år for hvidvask af særligt grov beskaffenhed indebærer, at strafmaksimum for hvidvaskhandlinger, der i dag er omfattet af 290, stk. 2, om hæleri af særligt grov beskaffenhed, forhøjes fra 6 år til 8 år. Denne forhøjelse af strafmaksimum til 8 års fængsel vil sikre, at domstolene har råderum til at udmåle den nødvendigt hårde straf også i de allergroveste tilfælde af hvidvask. Der er ikke tilsigtet en generel forhøjelse af strafniveauet for hvidvask af særligt grov karakter sammenlignet med det gældende strafniveau for hæleri af særligt grov beskaffenhed. Der henvises i øvrigt til pkt. 2 i lovforslagets almindelige bemærkninger. 21
22 Bilag 1 Lovforslaget sammenholdt med gældende lov Gældende formulering Lovforslaget 1 I straffeloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 977 af 9. august 2017, foretages følgende ændringer: 290. For hæleri straffes med bøde eller fængsel indtil 1 år og 6 måneder den, som uberettiget modtager eller skaffer sig eller andre del i udbytte, der er opnået ved en strafbar lovovertrædelse, og den, der uberettiget ved at skjule, opbevare, transportere, hjælpe til afhændelse eller på lignende måde efterfølgende virker til at sikre en anden udbyttet af en strafbar lovovertrædelse. Stk. 2. Straffen kan stige til fængsel i 6 år, når hæleriet er af særligt grov beskaffenhed navnlig på grund af forbrydelsens erhvervsmæssige eller professionelle karakter eller som følge af den opnåede eller tilsigtede vinding, eller når et større antal forbrydelser er begået. Stk I 290, stk. 1, indsættes efter»af en strafbar lovovertrædelse«:», medmindre forholdet er omfattet af 290 a«. 2. Efter 290 indsættes:» 290 a For hvidvask straffes med bøde eller fængsel indtil 1 år og 6 måneder den, der konverterer eller overfører penge, som direkte eller indirekte er udbytte af en strafbar lovovertrædelse, for at skjule eller tilsløre den ulovlige oprindelse. 22
23 Stk. 2. Straffen kan stige til fængsel i 8 år, når hvidvasken er af særligt grov beskaffenhed navnlig på grund af forbrydelsens erhvervsmæssige eller professionelle karakter eller som følge af den opnåede eller tilsigtede vinding, eller når et større antal forbrydelser er begået.«2 Loven træder i kraft den 1. juli Loven gælder ikke for Færøerne og Grønland. 23
Forslag. Lov om ændring af straffeloven
Lovforslag nr. L 147 Folketinget 2017-18 Fremsat den 21. februar 2018 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen) Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Selvstændig bestemmelse om hvidvask) 1 I straffeloven,
Forslag. Lov om ændring af straffeloven
2017/1 LSF 147 (Gældende) Udskriftsdato: 23. august 2019 Ministerium: Justitsministeriet Journalnummer: Justitsmin., j.nr. 2017-731-0010 Fremsat den 21. februar 2018 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen)
Retsudvalget L 147 Bilag 1 Offentligt
Retsudvalget 2017-18 L 147 Bilag 1 Offentligt Dato: 30. januar 2018 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Ketilbjørn Hertz Sagsnr.: 2017-731-0010 Dok.: 634792 K O M M E N T E R E T O V E R S I G T over
Europaudvalget 2016 KOM (2016) 0826 Bilag 1 Offentligt
Europaudvalget 2016 KOM (2016) 0826 Bilag 1 Offentligt Politi- og Strafferetsafdelingen Dato: 9. marts 2017 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Mark Ørberg Sagsnr.: 2017-730-1133 Dok.: 2224129 GRUND-
Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Skærpelse af bødestraffen for blufærdighedskrænkelse)
Politi- og Strafferetsafdelingen UDKAST Dato: 13. september 2017 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Christian Nikolaj Søberg Sagsnr.: 2017-731-0013 Dok.: 487654 Forslag til Lov om ændring af straffeloven
Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Skærpelse af straffen for grov vold)
Dato: 18. december 2017 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Nynne Nytofte-Bæk Sagsnr.: 2017-731-0020 Dok.: 588449 Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Skærpelse af straffen for grov vold) 1 I straffeloven,
Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Selvstændig bestemmelse om indbrudstyveri)
Politi- og Strafferetsafdelingen Dato: 8. august 2017 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Selina Rosenmeier Sagsnr.: 2017-731-0078 Dok.: 2362497 U D K A S T Forslag til Lov om ændring af straffeloven
Forslag. Lov om ændring af straffeloven
Lovforslag nr. L 142 Folketinget 2017-18 Fremsat den 7. februar 2018 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen) Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Skærpelse af straffen for grov vold) 1 I straffeloven,
Forslag til Lov om ændring af retsplejeloven (Begrænsning af pligten til at erstatte sagsomkostninger i straffesager)
Politi- og Strafferetsafdelingen Dato: 14. august 2017 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Ketilbjørn Hertz Sagsnr.: 2017-731-0089 Dok.: 2391677 U D K A S T Forslag til Lov om ændring af retsplejeloven
Forslag. Lov om ændring af straffeloven
Lovforslag nr. L 215 Folketinget 2016-17 Fremsat den 2. juni 2017 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen) Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Skærpelse af straffen for utryghedsskabende tiggeri)
Forslag til. Lov om ændring af straffeloven
Retsudvalget (2. samling) REU alm. del - Bilag 63 Offentligt Lovafdelingen U D K A S T Dato: 18. december 2007 Kontor: Strafferetskontoret Sagsnr.: 2007-730-0506 Dok.: KHE40839 Forslag til Lov om ændring
Forslag. Lov om ændring af straffeloven
2016/1 LSF 215 (Gældende) Udskriftsdato: 7. juli 2017 Ministerium: Justitsministeriet Journalnummer: Justitsmin., j.nr. 2017-731-0087 Fremsat den 2. juni 2017 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen)
Forslag. Lov om ændring af straffeloven, retsplejeloven og udlændingeloven. Lovforslag nr. L 34 Folketinget
Lovforslag nr. L 34 Folketinget 2017-18 Fremsat den 4. oktober 2017 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen) Forslag til Lov om ændring af straffeloven, retsplejeloven og udlændingeloven (Selvstændig
Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Skærpelse af straffen for vidnetrusler og visse former for hærværk)
Politi- og Strafferetsafdelingen Dato: 21. september 2017 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Ketilbjørn Hertz Sagsnr.: 2017-731-0012 Dok.: 485968 UDKAST Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Skærpelse
Forslag til Lov om ændring af retsplejeloven og straffeloven (Tilfældighedsfund som bevis i sager om opløsning af en forening m.v.
Dato: 17. august 2018 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Ketilbjørn Hertz Sagsnr.: 2018-731-0033 Dok.: 806373 U D K A S T Forslag til Lov om ændring af retsplejeloven og straffeloven (Tilfældighedsfund
2017/1 LSF 34 (Gældende) Udskriftsdato: 2. maj Fremsat den 4. oktober 2017 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen) Forslag.
2017/1 LSF 34 (Gældende) Udskriftsdato: 2. maj 2019 Ministerium: Justitsministeriet Journalnummer: Justitsmin., 2017-731-0005 Fremsat den 4. oktober 2017 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen) Forslag
Forslag. Lov om ændring af straffeloven
Lovforslag nr. L 54 Folketinget 2011-12 Fremsat den 14. december 2011 af justitsministeren (Morten Bødskov) Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Gennemførelse af revideret bilag til Europarådets
Forslag. Lov om ændring af straffeloven
2011/1 LSF 54 (Gældende) Udskriftsdato: 9. november 2017 Ministerium: Justitsministeriet Journalnummer: Justitsministeriet, j.nr. 2011-731-0011 Fremsat den 14. december 2011 af justitsministeren (Morten
Forslag. Lov om ændring af straffeloven
Lovforslag nr. L 91 Folketinget 2017-18 Fremsat den 15. november 2017 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen) Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Skærpelse af straffen for vidnetrusler og visse
Forslag. Lov om ændring af retsplejeloven
Lovforslag nr. L 32 Folketinget 2017-18 Fremsat den 4. oktober 2017 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen) Forslag til Lov om ændring af retsplejeloven (Begrænsning af pligten til at erstatte sagsomkostninger
Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Skærpelse af straffen for trusler, chikane og hærværk mod personer i offentlig tjeneste eller hverv)
Dato: 13. september 2018 Kontor: Formueretskontoret Sagsbeh: Selina Rosenmeier Sagsnr.: 2018-731-0030 Dok.: 778674 U D K A S T Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Skærpelse af straffen for trusler,
Forslag. Lov om ændring af retsplejeloven
2017/1 LSF 32 (Gældende) Udskriftsdato: 22. november 2017 Ministerium: Justitsministeriet Journalnummer: Justitsmin., j.nr. 2017-731-0009 Fremsat den 4. oktober 2017 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen)
Forslag. Lov om ændring af straffeloven
2017/1 LSF 91 (Gældende) Udskriftsdato: 14. april 2019 Ministerium: Justitsministeriet Journalnummer: Justitsmin., j.nr. 2017-731-0012 Fremsat den 15. november 2017 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen)
Forslag. Lov om ændring af retsplejeloven og straffeloven
Lovforslag nr. L 17 Folketinget 2018-19 Fremsat den 3. oktober 2018 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen) Forslag til Lov om ændring af retsplejeloven og straffeloven (Tilfældighedsfund som bevis i
U D K A S T. Forslag til Lov om ændring af retsplejeloven (Udtagelse af blodprøve)
Retsudvalget 2014-15 (1. samling) REU Alm.del - Bilag 165 Offentligt Politi- og Strafferetsafdelingen Dato: 4. februar 2015 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Ketilbjørn Hertz Sagsnr.: 2014-731-0042
Forslag til Lov om ændring af retsplejeloven (Begrænsning af surrogatfængsling i eget hjem)
Politi- og Strafferetsafdelingen Dato: 5. oktober 2017 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Ketilbjørn Hertz Sagsnr.: 2017-731-0008 Dok.: 531643 U D K A S T Forslag til Lov om ændring af retsplejeloven
UDKAST. Forslag til Lov om ændring af kriminallov for Grønland (Anbringelse af forvaringsdømte m.v.)
Civilafdelingen Dato: 12. december 2016 Kontor: Nordatlantenheden Sagsbeh: Katarina Hvid Lundh Sagsnr.: 2016-490-0026 Dok.: 2162052 UDKAST Forslag til Lov om ændring af kriminallov for Grønland (Anbringelse
Forslag. Lov om ændring af straffeloven
Lovforslag nr. L 94 Folketinget 2018-19 Fremsat den 14. november 2018 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen) Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Skærpelse af straffen for trusler, chikane og
Forslag. Lov om ændring af straffeloven
2018/1 LSF 94 (Gældende) Udskriftsdato: 25. april 2019 Ministerium: Justitsministeriet Journalnummer: Justitsmin., j.nr. 2018-731-0030 Fremsat den 14. november 2018 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen)
K O M M E N T E R E T O V E R S I G T over høringssvar om forslag til lov om ændring af lov om politiets virksomhed (Frihedsberøvelse)
Retsudvalget 2018-19 L 96 Bilag 1 Offentligt Dato: Kontor: Politikontoret Sagsbeh: Martin Reinseth Sagsnr.: 2018-0092-0943 Dok.: 908642 K O M M E N T E R E T O V E R S I G T over høringssvar om forslag
Forslag. Lov om ændring af lov om inkassovirksomhed og lov om vagtvirksomhed 1
Retsudvalget REU alm. del - Bilag 270 Offentligt Lovafdelingen UDKAST Dato: 16. januar 2009 Kontor: Formueretskontoret Sagsnr.: 2008-708-0011 Dok.: JNW40105 Forslag til Lov om ændring af lov om inkassovirksomhed
KOMMENTERET HØRINGSOVERSIGT
Retsudvalget 2011-12 L 6 Bilag 1 Offentligt Lovafdelingen Dato: 24. oktober 2011 Kontor: Formueretskontoret Sagsbeh: Rasmus Linding Sagsnr.: 2011-7002-0002 Dok.: 228365 KOMMENTERET HØRINGSOVERSIGT om forslag
Fremsat den 4. oktober 2017 af forsvarsministeren (Claus Hjort Frederiksen) Forslag. til
Lovforslag nr. L 36 Folketinget 2017-18 Fremsat den 4. oktober 2017 af forsvarsministeren (Claus Hjort Frederiksen) Forslag til Lov om ændring af militær straffelov, militær disciplinarlov og militær retsplejelov
2017/1 LSF 36 (Gældende) Udskriftsdato: 4. april Fremsat den 4. oktober 2017 af forsvarsministeren (Claus Hjort Frederiksen) Forslag.
2017/1 LSF 36 (Gældende) Udskriftsdato: 4. april 2019 Ministerium: Forsvarsministeriet Journalnummer: Forsvarsmin., j.nr. 2017/004478 Fremsat den 4. oktober 2017 af forsvarsministeren (Claus Hjort Frederiksen)
Folketinget Retsudvalget Christiansborg 1240 København K
Retsudvalget 2013-14 REU Alm.del endeligt svar på spørgsmål 732 Offentligt Folketinget Retsudvalget Christiansborg 1240 København K Politi- og Strafferetsafdelingen Dato: 9. april 2014 Kontor: Strafferetskontoret
UDKAST til forslag til lov om ændring af lov om fonde og visse foreninger (Udvidet adgang til uddeling af arv og gaver m.v.)
Dato: 11. juni 2018 Kontor: Formueretskontoret Sagsbeh: Christina Grene Thomsen Sagsnr.: 2018-706-0009 Dok.: 762266 UDKAST til forslag til lov om ændring af lov om fonde og visse foreninger (Udvidet adgang
HØJESTERETS DOM afsagt mandag den 10. oktober 2016
HØJESTERETS DOM afsagt mandag den 10. oktober 2016 Sag 82/2016 (1. afdeling) Anklagemyndigheden mod T (advokat Henrik Stagetorn, beskikket) I tidligere instanser er afsagt dom af Retten i Lyngby den 20.
Forslag. Lov om ændring af straffeloven
2007/2 LSF 68 (Gældende) Udskriftsdato: 18. juni 2016 Ministerium: Justitsministeriet Journalnummer: Justitsmin., j.nr. 2007-730-0506 Fremsat den 6. februar 2008 af justitsministeren (Lene Espersen) Forslag
Retsudvalget L 115 endeligt svar på spørgsmål 1 Offentligt
Retsudvalget 2017-18 L 115 endeligt svar på spørgsmål 1 Offentligt Folketinget Retsudvalget Christiansborg 1240 København K DK Danmark Dato: 8. februar 2018 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Christian
S T R A F F E L O V R Å D E T S K O M M I S S O R I U M
Politi- og Strafferetsafdelingen Dato: 8. oktober 2014 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Ketilbjørn Hertz Sagsnr.: 2014-730-0539 Dok.: 1333334 S T R A F F E L O V R Å D E T S K O M M I S S O R I U M
U D K A S T. 2 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. juli 2018.
Dato: 1. marts 2018 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Tue Vemmelund Sagsnr.: 2017-731-0021 Dok.: 646994 U D K A S T Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Udskydelse af forældelsesfristen i visse
Europaudvalget 2016 KOM (2016) 0007 Bilag 1 Offentligt
Europaudvalget 2016 KOM (2016) 0007 Bilag 1 Offentligt Politi- og Strafferetsafdelingen Dato: 22. februar 2016 Kontor: Politikontoret Sagsbeh: Vita Horneman Sagsnr.: 2016-19203-0831 Dok.: 1859979 GRUND-
U d k a s t. Forslag til Lov om ændring af militær straffelov, militær disciplinarlov og militær retsplejelov
U d k a s t Forslag til Lov om ændring af militær straffelov, militær disciplinarlov og militær retsplejelov (Anvendelsesområde i forhold til tjenstgørende militært personel mv.) 1 I militær straffelov,
Forslag. Lov om ændring af retsplejeloven
Lovforslag nr. L 111 Folketinget 2017-18 Fremsat den 29. november 2017 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen) Forslag til Lov om ændring af retsplejeloven (Begrænsning af surrogatfængsling i eget hjem)
3.2. Forhøjede strafminima
Normalstrafferammen giver derimod ikke i sig selv nogen vejledning med hensyn til, hvad udgangspunktet for strafudmålingen skal være i normaltilfælde. Det er et generelt anerkendt princip, at strafmaksimum
Forslag. Lov om ændring af straffeloven
Lovforslag nr. L 175 Folketinget 2018-19 Fremsat den 27. februar 2019 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen) Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Begrænsning af brugen af samfundstjeneste i sager
K O M M E N T E R E T O V E R S I G T. over
Retsudvalget 2010-11 L 102 Bilag 1 Offentligt Lovafdelingen K O M M E N T E R E T O V E R S I G T Dato: 13. december 2010 Kontor: Lovteknikkontoret Sagsnr.: 2010-9404-0148 Dok.: MHE40712 over høringssvar
Retsudvalget L 208 Bilag 1 Offentligt
Retsudvalget 2017-18 L 208 Bilag 1 Offentligt Dato: 12. april 2018 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Lasse Lykke Gregersen Sagsnr.: 2017-731-0016 Dok.: 707646 K O M M E N T E R E T O V E R S I G T Forslag
Folketinget Retsudvalget Christiansborg 1240 København K
Retsudvalget 2014-15 (1. samling) REU Alm.del - endeligt svar på spørgsmål 114 Offentligt Folketinget Retsudvalget Christiansborg 1240 København K Politi- og Strafferetsafdelingen Dato: 27. november 2014
Forslag. Lov om ændring af straffeloven
Politi- og Strafferetsafdelingen Dato: 23. oktober 2015 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Malene Dalgaard Sagsnr.: 2015-731-0057 Dok.: 1753663 UDKAST Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Skærpelse
Forslag til Lov om ændring af lov om offentlighed i forvaltningen (Ændring af revisionsbestemmelse)
Dato: 16. marts 2018 Kontor: Forvaltningsretskontoret Sagsbeh: Louise Hauberg Wilhelmsen Sagsnr.: 2017-7610-0004 Dok.: 679097 Forslag til Lov om ændring af lov om offentlighed i forvaltningen (Ændring
Forslag til Lov om ændring af lov om offentlighed i forvaltningen (Ændring af revisionsbestemmelse)
Lovafdelingen Dato: 26. september 2016 Kontor: Forvaltningsretskontoret Sagsbeh: Anna Seneberg Winkel Sagsnr.: 2016-7650-0008 Dok.: 2079449 UDKAST Forslag til Lov om ændring af lov om offentlighed i forvaltningen
Et udkast til lovforslag har været sendt i høring hos følgende myndigheder og organisationer mv.:
Retsudvalget 2012-13 L 62 Bilag 1 Offentligt Civil- og Politiafdelingen Kontor: Færdselskontoret Sagsbeh: MDT Sagsnr.: 2012-801-0007 Dok.: 559067 Kommenteret høringsoversigt vedrørende udkast til forslag
Forslag. Lov om ændring af straffeloven
Ligestillingsudvalget 2017-18 LIU Alm.del Bilag 30 Offentligt Lovforslag nr. L 115 Folketinget 2017-18 Fremsat den 6. december 2017 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen) Forslag til Lov om ændring
Retsudvalget L 115 Bilag 1 Offentligt
Retsudvalget 2017-18 L 115 Bilag 1 Offentligt Dato: 1. december 2017 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Christian Nikolaj Søberg Sagsnr.: 2017-731-0019 Dok.: 563387 K O M M E N T E R E T H Ø R I N G
Forslag. Lov om ændring af straffeloven
Lovforslag nr. L 223 Folketinget 2017-18 Fremsat den 25. april 2018 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen) Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Udskydelse af forældelsesfristen i visse sager
S T R A F F E L O V R Å D E T S K O M M I S S O R I U M
Politi- og Strafferetsafdelingen Dato: 18. maj 2015 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Rasmus Nexø Jensen Sagsnr.: 2015-730-0669 Dok.: 1546836 S T R A F F E L O V R Å D E T S K O M M I S S O R I U M
Forslag. Lov om ændring af værnepligtsloven
Lovforslag nr. L 4 Folketinget 2018-19 Fremsat den 3. oktober 2018 af forsvarsministeren (Claus Hjort Frederiksen) Forslag til Lov om ændring af værnepligtsloven (Fritagelse for værnepligtstjeneste for
Europaudvalget 2008-09 EUU Alm.del Bilag 521 Offentligt
Europaudvalget 2008-09 EUU Alm.del Bilag 521 Offentligt Civil- og Politiafdelingen Dato: 17. juni 2009 Kontor: Det Internationale Kontor Dok.: KBU40346 G R U N D N O T A T vedrørende forslag til Rådets
I straffeloven, jf. lovbekendtgørelse nr af 20. september 2018, foretages følgende ændring:
Dato: 28. november 2018 Kontor: Formueretskontoret Sagsbeh: Selina Rosenmeier Sagsnr.: 2018-731-0039 Dok.: 920871 U D K A S T Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Præcisering af, at tro, kulturelle
Retsudvalget, Retsudvalget, Retsudvalget L 98 Bilag 1, L 98 A Bilag 1, L 98 B Bilag 1 Offentligt
Retsudvalget, Retsudvalget, Retsudvalget 2015-16 L 98 Bilag 1, L 98 A Bilag 1, L 98 B Bilag 1 Offentligt Politi- og Strafferetsafdelingen Dato: 4. december 2015 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Malene
Til brug for sammenligningen har Justitsministeriet indhentet oplysninger fra Rigsadvokaten og de relevante myndigheder i Sverige og Norge.
Retsudvalget 2017-18 REU Alm.del endeligt svar på spørgsmål 1041 Offentligt Folketinget Retsudvalget Christiansborg 1240 København K Danmark Dato: 22. august 2018 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Freia
Skatteudvalget L 15 Bilag 6 Offentligt
Skatteudvalget 2015-16 L 15 Bilag 6 Offentligt 12. november 2015 J.nr. 15-1958420 Til Folketinget Skatteudvalget Vedrørende L 15 - Forslag til lov om ændring af lov om spil, lov om afgifter af spil, lov
Forslag til lov om ændring af straffeloven
Forslag til lov om ændring af straffeloven (Udskydelse af forældelsesfristen i visse sager om vold mod børn i hjemmet og skærpelse af straffen for gentagen simpel vold i nære relationer) Fremsat den 25.
Forslag. Lov om ændring af lov om offentlighed i forvaltningen
Lovforslag nr. L 70 Folketinget 2016-17 Fremsat den 9. november 2016 af justitsministeren (Søren Pind) Forslag til Lov om ændring af lov om offentlighed i forvaltningen (Ændring af revisionsbestemmelse)
HØJESTERETS DOM afsagt mandag den 24. oktober 2011
HØJESTERETS DOM afsagt mandag den 24. oktober 2011 Sag 110/2011 (2. afdeling) Rigsadvokaten mod T (advokat Gunnar Homann, beskikket) I tidligere instanser er afsagt dom af Retten i Helsingør den 28. juni
Retsudvalget REU alm. del - Svar på Spørgsmål 225 Offentligt. Rigsadvokaten Frederiksholms Kanal København K
Retsudvalget REU alm. del - Svar på Spørgsmål 225 Offentligt Rigsadvokaten Frederiksholms Kanal 16 1220 København K Lovafdelingen Dato: Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Carsten Madsen Sagsnr.: 2006-730-0435
Forslag. Lov om ændring af lov om offentlighed i forvaltningen
Lovforslag nr. L 224 Folketinget 2017-18 Fremsat den 25. april 2018 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen) Forslag til Lov om ændring af lov om offentlighed i forvaltningen (Ændring af revisionsbestemmelse)
Retsudvalget, Retsudvalget, Retsudvalget L 98, L 98 A, L 98 B Offentligt
Retsudvalget, Retsudvalget, Retsudvalget 2015-16 L 98, L 98 A, L 98 B Offentligt Folketinget Retsudvalget Christiansborg 1240 København K Politi- og Strafferetsafdelingen Dato: 23. februar 2016 Kontor:
Forslag. Lov om ændring af straffeloven
Lovforslag nr. L 149 Folketinget 2018-19 Fremsat den 6. februar 2019 af justitsministeren (Søren Pape Poulsen) Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Betydningen af tro, kulturelle forhold og lignende
Forslag. Lov om ændring af lov om inkassovirksomhed og lov om vagtvirksomhed 1)
2008/1 LSF 134 (Gældende) Udskriftsdato: 22. januar 2017 Ministerium: Justitsministeriet Journalnummer: Justitsmin., j.nr. 2008-708-0011 Fremsat den 18. februar 2009 af justitsministeren (Brian Mikkelsen)
Forslag. Lov om ændring af straffeloven
Lovforslag nr. L 98 Folketinget 2015-16 Fremsat den 16. december 2015 af justitsministeren (Søren Pind) Forslag til Lov om ændring af straffeloven (Skærpelse af straffen for voldtægt, for samleje med et
Forslag. Lov om ændring af færdselsloven
Lovforslag nr. L 62 Folketinget 2012-13 Fremsat den 14. november 2012 af justitsministeren (Morten Bødskov) Forslag til Lov om ændring af færdselsloven (Sikkerhed ved reparation af havarerede køretøjer
Justitsministeriet Lovafdelingen
Retsudvalget L 217 - Bilag 35 Offentligt Justitsministeriet Lovafdelingen Kontor: Strafferetskontoret Sagsnr.: 2006-792-0214 Dok.: JSM40286 Besvarelse af spørgsmål nr. 274 af 3. marts 2006 fra Folketingets
Forslag. Lov om ændring af straffeloven
2015/1 LSF 98 (Gældende) Udskriftsdato: 12. april 2019 Ministerium: Justitsministeriet Journalnummer: Justitsmin., j.nr. 2015-731-0057 Fremsat den 16. december 2015 af justitsministeren (Søren Pind) Forslag
Lov om ændring af straffeloven
2005/1 LSF 40 Offentliggørelsesdato: 31-10-2005 Justitsministeriet Fylgiskjal nr 44 Sagsforløb 2005/1 LF 40 Lovforslag som fremsat Den fulde tekst Fremsat den 27. oktober 2005 af justitsministeren (Lene
Forslag. Lov om ændring af lov for Færøerne om rettens pleje
Lovforslag nr. L 129 Folketinget 2016-17 Fremsat den 8. februar 2017 af justitsminister (Søren Pape Poulsen) Forslag til Lov om ændring af lov for Færøerne om rettens pleje (International kompetence i
Europaudvalget EUU Alm.del endeligt svar på spørgsmål 16 Offentligt
Europaudvalget 2016-17 EUU Alm.del endeligt svar på spørgsmål 16 Offentligt Folketinget Europaudvalget Christiansborg 1240 København K Lovafdelingen Dato: 5. december 2016 Kontor: EU-retskontoret Sagsbeh:
Betingede domme ( 56-61)
Betingede domme ( 56-61) Kilde: Rigsadvokatmeddelelsen Emner: betinget dom;samfundstjeneste; Offentlig Tilgængelig: Ja Dato: 1.5.2015 Status: Gældende Udskrevet: 18.1.2018 Indholdsfortegnelse 1. Overblik
UDKAST. I 8 indsættes som stk. 2:
UDKAST Forslag til Lov om ændring af lov om Lønmodtagernes Garantifond (overdragelse af krav til Lønmodtagernes Garantifond ved tvivl om virksomhedsoverdragelse forud for konkurs m.v.) 1 I lov om Lønmodtagernes
HØJESTERETS DOM afsagt mandag den 30. december 2013
HØJESTERETS DOM afsagt mandag den 30. december 2013 Sag 226/2013 (1. afdeling) Rigsadvokaten mod T1 (advokat Steen Moesgaard, beskikket) og T2 (advokat Henrik Perregaard, beskikket) I tidligere instanser
Folketinget Retsudvalget Christiansborg 1240 København K
Folketinget Retsudvalget Christiansborg 1240 København K Lovafdelingen Dato: 7. maj 2008 Kontor: Strafferetskontoret Sagsnr.: 2007-730-0596 Dok.: JEE40994 Hermed sendes besvarelse af spørgsmål nr. 2 vedrørende
Forslag. Lov om ændring af lov for Grønland om visse spil
Lovforslag nr. L 106 Folketinget 2017-18 Fremsat den 16. november 2017 af skatteministeren (Karsten Lauritzen) Forslag til Lov om ændring af lov for Grønland om visse spil (Bevarelse af monopolet for udbuddet
UDKAST. I lov nr. 309 af 5. maj 2004 om brug af køberet eller tegningsret til aktier m.v. i ansættelsesforhold foretages følgende ændringer:
Beskæftigelsesudvalget 2017-18 BEU Alm.del Bilag 413 Offentligt UDKAST Forslag til Lov om ændring af lov om brug af køberet eller tegningsret til aktier m.v. i ansættelsesforhold (Udvidelse af aftalefriheden
HØJESTERETS DOM afsagt tirsdag den 8. februar 2011
HØJESTERETS DOM afsagt tirsdag den 8. februar 2011 Sag 322/2010 (2. afdeling) Rigsadvokaten mod T (advokat Torben Brinch Bagge, beskikket) I tidligere instanser er afsagt dom af Retten i Næstved den 21.
Retsudvalget L 24 Bilag 1 Offentligt
Retsudvalget 2015-16 L 24 Bilag 1 Offentligt Politi- og Strafferetsafdelingen Dato: 6. oktober 2015 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Ketilbjørn Hertz Sagsnr.: 2015-731-0049 Dok.: 1649250 K O M M E
U d k a s t. Forslag til Lov om ændring af lov om forsvarets personel
Den 23. juli 2018 Version 7 U d k a s t Forslag til Lov om ændring af lov om forsvarets personel (Udvidelse af ordninger om pensionslignende ydelse og kulancemæssig godtgørelse for svie og smerte for udsendt
Notits om udviklingen i strafniveauet for vold, voldtægt og seksuelt misbrug af børn efter lov nr. 380 af 6. juni 2002 (strafskærpelsesloven)
Retsudvalget REU alm. del - Bilag 604 Offentligt Lovafdelingen Notits om udviklingen i strafniveauet for vold, voldtægt og seksuelt misbrug af børn efter lov nr. 380 af 6. juni 2002 (strafskærpelsesloven)
Lov om ændring af færdselsloven
Kontor: Færdselskontoret Sagsbeh: Caroline Elmberg Sagsnr.: 2014-801-0022 Dok.: 1350349 Udkast til Forslag til Lov om ændring af færdselsloven (Justering af adgangen til konfiskation af motordrevet køretøj)
Forslag til Lov om ændring af retsplejeloven (Udveksling af oplysninger om tegn på radikalisering og ekstremisme)
Politi- og Strafferetsafdelingen U D K A S T Dato: 30. september 2015 Kontor: Straffuldbyrdelseskontoret Sagsbeh: Michael Schaumburg- Müller Sagsnr.: 2015-1902-0268 Dok.: 1740096 Forslag til Lov om ændring
Forslag. til. (Gebyr for underretninger om udlægsforretninger)
Høringsudkast Forslag Sagsnr. 2017-324 Doknr. 470813 Dato 03-07-2017 til Lov om ændring af lov om gebyrer og morarenter vedrørende visse ydelser, der opkræves af regioner og kommuner og inddrives af restanceinddrivelsesmyndigheden,
Betingede domme ( 56-61)
Betingede domme ( 56-61) Kilde: Rigsadvokatmeddelelsen Emner: betinget dom;samfundstjeneste; Offentlig Tilgængelig: Ja Dato: 1.5.2015 Status: Gældende Udskrevet: 20.12.2016 Betingede domme ( 56-61) RM
Retsudvalget L 215 endeligt svar på spørgsmål 8 Offentligt
Retsudvalget 2016-17 L 215 endeligt svar på spørgsmål 8 Offentligt Politi- og Strafferetsafdelingen Dato: 9. juni 2017 Kontor: Strafferetskontoret Sagsbeh: Selina Rosenmeier Sagsnr.: 2017-731-0087 Dok.:
Udkast. I lov nr. 560 af 24. juni 2005 om ændring af tinglysningsloven, konkursloven og andre love (Virksomhedspant) foretages følgende ændring:
Civilafdelingen Udkast Dato: Kontor: Procesretskontoret Sagsbeh: Anders Forman Sagsnr.: 2013-4006-0006 Dok.: 1227481 Forslag til Lov om ændring af retsplejeloven for Færøerne og lov nr. 560 af 24. juni
Forslag til Lov om ændring af lov om offentlighed i forvaltningen (Ophævelse af revisionsbestemmelse)
Dato: 5. december 2018 Kontor: Forvaltningsretskontoret Sagsbeh: Victoria Maria Ljunggren Sagsnr.: 2018-769-0127 Dok.: 929015 Forslag til Lov om ændring af lov om offentlighed i forvaltningen (Ophævelse
U d k a s t. Forslag til Lov om ændring af lov om Center for Cybersikkerhed
U d k a s t Forslag til Lov om ændring af lov om Center for Cybersikkerhed (Konsekvensændringer som følge af databeskyttelsesforordningen og databeskyttelsesloven) 1 I lov nr. 713 af 25. juni 2014 om Center
Forslag. Lov om ændring af lov om forsvarets personel
Lovforslag nr. L 5 Folketinget 2018-19 Fremsat den 3. oktober 2018 af forsvarsministeren (Claus Hjort Frederiksen) Forslag til Lov om ændring af lov om forsvarets personel (Udvidelse af ordninger om pensionslignende
Retsudvalget L 219 Bilag 1 Offentligt
Retsudvalget 2017-18 L 219 Bilag 1 Offentligt Dato: 2. april 2018 Sagsbeh: Stephan Andreas Damgaard Sagsnr.: 2017-0090-0233 Dok.: 668402 K O M M E N T E R E T O V E R S I G T over Høringssvar vedrørende
Forslag. Lov om ændring af retsplejeloven
Lovforslag nr. L 78 Folketinget 2015-16 Fremsat den 9. december 2015 af justitsministeren (Søren Pind) Forslag til Lov om ændring af retsplejeloven (Udveksling af oplysninger om tegn på radikalisering
1. Skærpelse af ledelsesmedlemmernes egnetheds- og hæderlighedskrav
21. juni 2017 Aftale mellem regeringen (Venstre, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti) og Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti om styrket indsats