Det grønne regnskab 2010 Statoil Refining Denmark A/S
|
|
- Erling Steensen
- 8 år siden
- Visninger:
Transkript
1 Det grønne regnskab 2010 Statoil Refining Denmark A/S
2 Indholdsfortegnelse Det grønne regnskab Statoil Refining Denmark A/S... 4 Basisoplysninger... 5 Ledelsens redegørelse... 6 Grundholdning til HMS/miljøpolitik 6 Helse 6 Miljø 6 Sikkerhed 7 Ledelsessystemer 7 Forholdet til naboer 7 Revisors erklæring... 8 Ledelsens erklæring... 9 Raffinaderiets drift Nedlukninger 10 ATS anlæg 10 Spildevandsanlæg 11 VOC måleprogram 11 CO₂ 11 Miljøuheld 12 Lossearm på pier 12 Klager 12 Dialog Miljøpåvirkninger Energi 14 Energieffektivisering 14 Vand 14 Udledning til vandmiljø 14 Udledning til luft 15 Affald 15 Råvarer og hjælpestoffer 15 Sikkerhed 16 Life Saving Rules 16 Støj 16 HMS mål Mål Mål Miljødata Ordliste Hvis du efter endt læsning af Det grønne regnskab har spørgsmål til Statoil Raffinaderiets miljøarbejde, er du altid velkommen til at kontakte Anne Grumstrup Sørensen på tlf , mail angso@statoil.com, eller skrive til: Statoil Refining Denmark A/S, Melbyvej 17, 4400 Kalundborg. Udgivet juni 2011 / Revisionsfirma: Ernst & Young. / Design og produktion: pekema danmark as 2
3 Det grønne regnskab 2010 Det grønne regnskab for 2010 fortæller, hvordan Statoil Refining Denmark A/S har påvirket miljøet og udnyttet ressourcerne. Resultaterne for dette år bliver sammenlignet med tidligere års resultater, og holdt op mod myndighedernes krav, og virksomhedens egne mål. Til sidst suppleres regnskabet med relevante data, ligesom der bagest findes en ordliste. Det grønne regnskab er en god måde at holde naboer, medarbejdere og myndighederne orienteret om aktiviteterne på raffinaderiet. Formålet med Det grønne regnskab er at præsentere de væsentligste resultater og aktiviteter indenfor miljøområdet. Desuden bruges det til at informere om arbejdsmiljø-, kvalitets- og sikkerhedsarbejdet, som hænger tæt sammen med miljøindsatsen. Virksomheden beskriver i Det grønne regnskab resultaterne af de seneste fem års arbejde og initiativer og indeholder samtidig oplysninger om fremadrettede tiltag. Regnskabet indeholder videre en introduktion til Statoil Refining Denmark A/S, hvor det er muligt at få et overblik over basale oplysninger som miljøgodkendelser og tilladelser. Herefter findes ledelsens beretning, hvor virksomhedens miljøpolitik introduceres, og hvor de væsentligste miljøpåvirkninger, mål, styringsprincipper og indsats for 2010 gennemgås. Ledelsens beretning afsluttes af en erklæring fra den administrerende direktør og revisoren. Derefter gennemgås raffinaderiets drift i 2010, miljøpåvirkninger, målene for 2010 og status for opfyldelse af disse. Desuden præsenteres målene for Kvalitet, miljø og energipolitik for Statoil Refining Denmark A/S Vi forpligter os til at overholde ledelsesstandarderne for kvalitet, miljø og energiledelse DS/EN ISO 9001 og samt DS/EN Vi overholder gældende lovgivning og regler. Vi sikrer korrekt kvalitet af vores produkter med anvendelse af færrest mulige naturressourcer. Vi arbejder for at reducere miljøpåvirkningerne af vores aktiviteter samt forebygge forurening. Vi overvåger og sikrer en høj energi - effektivitet, som medvirker til at reducere udslip af drivhusgasser fra vores processer. Vi evaluerer og forbedrer kontinuerligt vores resultater. 3
4 Statoil Refining Denmark A/S I 2010 producerede Statoil Refining Denmark A/S knapt 5,0 millioner tons færdige olieprodukter ud af godt 4,5 millioner tons råolie og kondensat, samt 0,5 millioner tons importeret blandekomponenter. Statoil Refining Denmark A/S modtager alle sine råprodukter med skib, og i 2010 betød det, at vi havde 667 skibsanløb, fordelt på 120 tankere der lossede råolie og kondensat, mens 547 lastede forarbejdede olieprodukter. Det største marked for de færdige produkter fra raffinaderiet i Kalundborg er det danske, og sekundære markeder er resten af Skandinavien og landene omkring Østersøen. Der er mere end 470 medarbejdere knyttet til Statoil Refining Denmark A/S, heraf er 95 uddannet ingeniør, mens cirka 150 arbejder på skiftehold. Skifteholdsarbejdernes vigtigste opgave er at sikre, at produktionen forløber sikkert og effektivt, og at produkterne lever op til Statoils og lovgivningens kvalitetskrav. Udover de fastansatte har en lang række entreprenører deres virke på raffinaderiet i forbindelse med det løbende vedligehold. Statoil Refining Denmark A/S blev etab le ret den 1. oktober Selskabet blev dannet, da det tidligere Statoil A/S blev splittet op i to selskaber, Statoil Refining Denmark A/S og Statoil Fuel & Retail A/S. Statoil Refining Denmark A/S er 100 procent ejet af den norske koncern, Statoil ASA. Udover anlægget i Danmark ejer Statoil ASA et raffinaderi på Mongstad, Norge, og der er tæt samarbejde og erfaringsudveksling mellem disse to raffinaderier. 4
5 Basisoplysninger Navn og beliggenhed Statoil Refining Denmark A/S Melbyvej 17 DK-4400 Kalundborg Tel Fax CVR nr P-enhed Etableringsår 1960 Opstartsår 1961 Virksomhedsareal 1,2 km 2 Branche Raffinering af mineralolie Hovedaktivitet Fremstilling af olieprodukter som benzin, autodiesel, fyringsgasolie og jetfuel. Væsentlige biaktiviteter Fremstilling af gødning (ammoniumthiosulfat) Virksomheds listepunkt C 101 (virksomheder for indvinding eller raffinering af mineralolie) Miljøtilsynsmyndighed Miljøstyrelsen Roskilde Miljøgodkendelser Miljøgodkendelse til Statoil A/S Raffinaderiet Kalundborg, dateret 1. august Samlet miljøgodkendelse. Miljøgodkendelse til Statoil A/S Raffinaderiet i Kalundborg, dateret 17. marts Godkendelsen omfatter udvidelse af visbreaker/ termisk cracker og etablering af genvindingsanlæg for benzindampe. Direktion: Bestyrelsen: Rasmus F. Wille Arne Sigve Nylund Annette Munch Bent Rune Solheim John Berg Olav Leivestad angso@statoil.com Miljøingeniør Anne Grumstrup Sørensen godkender Grønt Regnskab ved digital signatur 5
6 Ledelsens redegørelse Grundholdning til HMS/miljøpolitik Det er Statoils ambition at være førende inden for Helse, Miljø og Sikkerhed. Det har topprioritet i alt, hvad vi gør. Som Danmarks største raffinaderi er Statoil Refining Denmark A/S bevidst om den påvirkning, vores tilstedeværelse og resultater har på forskellige områder inden for Helse, Miljø og Sikkerhed. Det grønne regnskab omhandler disse områder og giver et indblik i raffinaderiets HMS arbejde i Det er Statoils opfattelse, at alle ulykker kan forbygges. Fokus er rettet mod at forhindre både storulykker, arbejdsulykker, arbejdsrelaterede sygdomme og udslip samt skabe et trygt og sundt arbejdsmiljø for vore medarbejdere. Dette er en integreret del af Statoils måde at planlægge og arbejde på. Raffinaderiets flaring er yderligere reduceret i 2010 i forhold til 2009 og overholder igen de internt satte mål. I 2009 havde raffinaderiet udfordringer med at få Ammoniumthiosulfat (ATS) anlægget til at kører stabilt. Som et resultat af dette blev der nedsat en arbejdsgruppe, der fik til opgave at få klarlagt problemerne, og deres tiltag blev implementeret i Dette har Vi vil sørge for sikker drift, som beskytter mennesker, miljø, samfund og materielle ejendele. Vi vil bruge naturressourcerne på en effektiv måde, og vi vil levere energi som støtter en bæredygtig udvikling. Helse Igen i år har der været en høj svarprocent for arbejdsmiljøundersøgelsen på raffinaderiet. Det ses ud fra undersøgelsen, at der blandt andet har været en høj score for et godt arbejdsklima. I efteråret 2010 blev der afholdt sundhedstema på raffinaderiet, hvor der blev sat fokus på motion og kost. Det var blandt andet muligt for medarbejderne at få vejledning af en diætist i kantinen. Raffinaderiet har i forbindelse med opførelse af en ny midlertidig administrationsbygning fået udarbejdet en arbejdspladsvurdering. Dette er for at sikre at der er taget højde for alle arbejdsmiljømæssige forhold. To fokusområder i 2011 er klare roller & ansvar i den nye organisationsmodel, samt forbedrings kultur. Miljø Miljømål for 2010 er på tre punkter ikke overholdt, målene kan ses på side 18. Der har i 2010 været udfordringer med raffinaderiets spildevandsanlæg, og dette har resulteret i overskridelse af to årsmål. 6
7 betydet en væsentlig lavere udledning af SO 2 i 2010 end i 2009, og årskrav er overholdt med god margin. Der har været to naboklager i forbindelse med lugt af svovlbrinte. Den ene fremkom som følge af at en afsalter skulle repareres i procesanlægget, og den anden i forbindelse med at ATS anlægget var ude af drift. Derudover har der været en klage over sort røg fra flaren, som blev løst ved at tilsætte mere damp. Sikkerhed I 2010 har aktivitetsniveauet på raffinaderiet været jævnt fordelt over året. Fokus i organisationen har været på sikker og effektiv drift samt efterlevelse af procedurer og regler. Personskadefrekvensen for 2010 var på 7,8 i forhold til 13,6 for Et resultat som er meget tilfredsstillende, især set i lyset af at der i året blev gennemført en stor vedligeholdelses nedlukning af dele af anlægget. Ca. 500 ekstra mand deltog i nedlukningen med stor aktivitet til følge og der blev arbejdet i flere niveauer samtidig. Det er Statoils overbevisning, at det gode resultat skyldes fokus på god planlægning i forkant af en arbejdsopgave, og løbende risikovurdering og efterlevelse af styrende dokumentation i forbindelse med udførelsen. Der har været to potentielt alvorlige hændelser i I september måned blæste en tagplade ned fra et tanktag, og i oktober måned faldt en stålbolt på ca. ½ kg ned i forbindelse med arbejde i højden. Hændelserne bliver klassificeret som potentielt alvorlige, da der i begge tilfælde var personer tæt på nedfaldsstedet. Ledelsessystemer Statoil Refining Denmark A/S har et overordnet ledelsessystem, som er bygget op omkring kvalitet, miljø og energiledelse. Systemet er certificeret i henhold til de gældende standarder DS/EN ISO 9001:2008 (kvalitetsstyring), DS/EN ISO 14001:2004 (miljøledelse) samt DS/EN 16001:2009 (energiledelse). Endvidere indehaves der certifikat på andre underliggende systemer, som PED, AT-100 bekendtgørelse samt SKS, som vedrører krav til fremstilling af trykbærende udstyr, kontrol med trykbærende udstyr samt krav til elautorisation. I øvrigt er laboratoriet certificeret i henhold til DS/EN ISO Forholdet til naboer Raffinaderiet ønsker at opretholde et godt forhold til sine naboer. I 2010 blev der afholdt to nabomøder, i forbindelse med udgivelsen af Det grønne regnskab og oplysning om raffinaderiets drift. Der har været en god dialog mellem raffinaderiet og dets naboer på disse møder, hvor blandt andet miljømål er blevet diskuteret. På baggrund af møderne er en SMS ordning blevet etableret, således naboer kan informeres om årsag for eventuelle alarmer. Statoil Refining Denmark A/S ønsker at fortsætte den gode dialog med naboerne, og vil derfor fortsat afholde nabomøder. HMS investeringer Raffinaderiet - Året Capex - kdkk 2010 Støj reduktioner 31 VOC reduktioner -653* Arbejdsmiljø 117 Sikkerhedsforhold Vandkvalitet Program: Miljø/Sikkerhed Energi 509 ATS Gødning 180 Produktspec. - Bz. 0 SK Gasolie, Synflex 0 SK Gasolie, Fase 2 0 SK Gasolie, Fase Projekt: Miljø/ EU prod. spec Total Oversigt over HMS-investeringer i Listen tæller både egentlige HMS-projekter og HMSdelen af øvrige investeringsprojekter. Alle tal er i 1000 DKK. * Grundet kredit nota fra
8 Revisors erklæring 8
9 Ledelsens erklæring Det grønne regnskab for 2010 er udarbejdet i henhold til Miljøministeriets bekendtgørelse nr. 210 af 3. marts 2010 om visse virksomheders afgivelse af miljøoplysninger. Regnskabet dækker regnskabsperioden fra 1. januar til 31. december 2010 og omfatter efter vores opfattelse de væsentligste ressource- og miljøforhold, der kendetegner Statoil Refining Denmark A/S. Vi anser de anvendte regnskabsmæssige principper for hensigtsmæssige og de foretagne skøn for forsvarlige. Desuden finder vi den samlede præsentation retvisende, og det er derfor vores opfattelse, at det grønne regnskab giver et retvisende billede af raffinaderiets miljømæssige præstationer. Kalundborg d. 27. maj 2011 Rasmus F. Wille Adm. direktør 9
10 Raffinaderiets drift Nedlukninger I efteråret 2010 blev der gennemført en større nedlukning (TurnAround) i Blok 3, 4, 5 og i området omkring Flare 2. Formålet med nedlukningen var at udføre regenerering af katalysatoren i vores powerformer i sektion 4400, at udføre lovmæssige besigtigelser, samt at rense og efterse diverse udstyr og rørledninger. På samme tid blev der fjernet koks i heatere i Visbreakeren samt gennemført rensning, besigtigelse og reparation af udvalgte udstyr. Ca. 500 entreprenørmedarbejere deltog i TA 2010 og udførte timers arbejde. HMS målsætningen på 0 personskader, blev desværre ikke opnået, se tabel. Dog var det positivt, at de ni personskader der var, ikke medførte gener på længere sigt for de skadeslidte. De forholdsvis få personskader under nedlukningen, må tilskrives at alle har øget fokus i det daglige arbejde, og har god risikoforståelse. Der er en tæt dialog om sikkerhedsmæssige forhold, dette gælder både de positive og de negative forhold. Ved uønsket hændelser markeres alvorlighedsgraden med farvekoderne rød, gul og grøn. Her er rød den mest alvorlige, og udløser en særlig undersøgelse. Under opstart af Blok 3 blev der konstateret en lækage, hvilket resulterede i, at anlægget skulle lukkes ned igen. Under den efterfølgende opstart var der en intern lækage i en varmeveksler samt trykfald over en reaktor, og anlægget måtte lukkes ned endnu en gang. Det krævede en del mekanisk arbejde. Resultatet af dette var overskridelser af flaring i november. TA 2010 bevirkede høje iltprocenter i ovnene i oktober, november og december. I forbindelse med den efterfølgende opstart, blev vejret endnu en udfordring for det efterhånden hårdt prøvede driftsmandskab. Alle anlæg var oppe at køre igen d ATS anlæg bød på mange driftsudfordringer for ATS anlægget, hvilket bevirkede en stor udledning af SO 2. For at finde årsagen til den manglende regularitet i anlægget, blev der TA-2010 Ca.: timer Rød Gul Grøn Tabt arb. tid 1 Lægebehandling 2 Førstehjælp 6 Skade udstyr/økonomisk 1 12 Skade udslip 3 Skade omdømme 1 Farlig Tilstand 1 31 Tilløb Observationsrunder Sum RUH Faldende genstand 1 Klemt finger 1 Løfteøje knækket 1 Fejl Soda blanding 1 Skade på stillads 1 Krankurv i sving 1 HMS oversigt for hændelser i forbindelse med TA
11 af operationer, der kunne have ledt til aktivitetsnedgangen, blev anlægget bragt tilbage til stabil drift. Mængde af SO 2 udledt gennem ATS anlæg. Det er den mængde der udgør størstedelen af raffinaderiets samlede SO 2 udledning. VOC måleprogram I henhold til miljøgodkendelsen er raffinaderiet forpligtet til at måle diffuse udslip af flygtige organiske forbindelser, kaldet VOC er, i anlægget. Der er tilrettelagt et program, der deler anlægget op, således at hele procesanlægget bliver målt inden for en tidsramme på syv år. Målingerne bliver blandt andet fortaget ved pumper, flangesamlinger og ventiler. Måleprogrammet er med til at sikre, at der er mindst mulig emission til atmosfæren af VOC er, samtidig med at det også forbedrer arbejdsmiljøet for de operatører, der opholder sig i anlægget. I 2010 blev der fortaget næsten 4000 målinger på udstyr, heraf viste kun 31 målinger at der var behov for at tætne anlægget. nedsat en arbejdsgruppe der skulle finde årsager til nedbrud samt komme med løsninger for en mere stabil drift. Efter at tiltag, som gruppen har forslået, er blevet indført, har der været en god regularitet i anlægget i 2010, og årsmål er overholdt med god margin. Årsmål var fastsat til max. 360 tons, og der blev udledt 302 tons SO 2. Spildevandsanlæg I starten af 2010 havde spildevandsanlægget driftsproblemer, der bevirkede overskridelser af nitrogen og total olie. For at finde den bagvedliggende årsag til aktivitetsnedgangen i anlægget, blev der også her nedsat en arbejdsgruppe. Ved analyse af data samt en gennemgribende undersøgelse CO 2 Raffinaderiet har stor fokus på CO 2 - udledningen, og der arbejdes til stadighed på at reducere udledningen fra produktionen, så klimapåvirkningerne reduceres. Raffinering af råolie er en meget energitung proces, og der genereres meget CO 2. Ved hvert procestrin anvendes der energi, og jo 11
12 højere forædling af råvaren jo mere energi skal der anvendes. Statoil s raffinaderi har mange produktionsanlæg fx fuel reduktions anlæg, som omdanner et mindre værdifuldt produkt (fuelolie) til diesel. Diesel har en højere kvalitet og et større anvendelsesområde end fuelolie, og fuel reduktions anlægget bidrager således til raffinaderiets forædlingsprocesser. Den store CO 2 udledning på ca tons/år bringer raffinaderiet blandt de største CO 2 -udledere i Danmark. Ved sammenligning med andre raffinaderier i EU er raffinaderiet dog blandt de 15 procent bedste, når det gælder mindst mulig udledning af CO 2 i forhold til produktionsprocesserne. Den gode placering er opnået ved raffinaderiets høje grad af energi effektivisering og arbejdet med energiledelse gennem årene. Der er stor varme-genvinding i produktionen, hvor fx varme produktstømme opvarmer råvarer i lukkede kredsløb. Endvidere er der meget fokus på optimering af produktionsprocesserne og reduktion af energiforbruget ved drift af heaterne (ovnene). Der har i 2010 været stor fokus på tilpasning af forbrændingsluften, så den bedst mulige forbrænding opnås med den laveste iltprocent. Dette reducerer energiforbruget til heaterne, og reducerer klimapåvirkningerne. Gennem arbejdet med energiledelse afdækkes der gode ideer til nye projekter, som kan reducere energiforbruget og dermed CO 2 -udledningen. Fx har en større gennemgang af raffinaderiets vandudskillere reduceret dampforbruget betydeligt. Statoil koncernen er meget opmærksom på CO 2 -problematikken, og der arbejdes på flere projekter omkring nedbringelse af udledningen samt fangst og lagring af CO 2 i undergrunden. For yderligere information om CO 2 fangst og lagring henvises til Miljøuheld I 2010 har der været tre uheld på raffinaderiet, der har betydet påvirkning af det ydre miljø. Den 12. februar var der en lækage ved FDO lageret, hvor en sikkerhedsventil lettede. Dette betød at en større mængde gasolie blev spildt inde i tankgården. Da det var hård frost på lækage tidspunktet, var det muligt at suge en stor del af gasolien op med slamsuger. Den rest af gasolie, der er at finde i det øverste jordlag er efterfølgende blevet beluftet, således jordens mikroorganismer nedbryder det. 12 Den 8. november var der driftsproblemer i Visbreakeren, som bevirkede en mindre lækage ved en varmeveksler, der resulterede i en selvantændelse af kort varighed. Ved deres tilstedeværelse fik operatører hurtigt slukket branden ved hjælp af damplanser. Varmeveksleren blev derefter blokket inde, således at den kunne repareres. Den 11. december var der en lækage af MTBE ved tank Ved mandskabets indsats blev en stor del af MTBE en suget op med slamsuger, mens en del fordampede under selve udslippet. Efterfølgende er der blevet udført håndboringer af jorden for at kortlægge hvor og hvor meget MTBE der findes i jorden. Disse håndboringer har vist, at MTBE en bliver tilbageholdt i tankgården af den lermembran, der forefindes i alle raffinaderiets tankgårde. Der var ingen akut sikkerheds - eller helsefare knyttet til udslippet. I samråd med Miljøstyrelsen Roskilde er der ved at blive udarbejdet en oprydnings plan for området, således at langtidspåvirkning undgås. Lossearm på pier Raffinaderiet har i 2010 fået installeret nye lossearme på pieren, således det nu kan lade sig gøre at modtage større skibe end tidligere. Det er nu muligt at modtage skibe på pier E, der går under betegnelsen Suez max skibe, et sådan skib kan ses på billedet side 2. Med den nye lossearm kan man nå to en halv meter højere, og dermed få større skibe. Den maksimale højde fra vand linien til skibets manifold er nu 19 meter mod 16,5 meter før. Større skibe medfører en fragtbesparelse der udover en økonomisk gevinst også har en miljømæssig gevinst i form af lavere fuelforbrug pr. fragtet tons olie. Klager Raffinaderiet har modtaget tre klager i 2010, hvoraf to af dem gik på lugt af svovlbrinte. I det ene tilfælde skulle en afsalter i processen repareres, hvilket betød en øget mængde surt vand til spildevandsanlægget. Det andet tilfælde af svolvbrintelugt var i forbindelse med driftsproblemer i ATS anlægget, hvorved der skete en afbrænding af H 2 S i flaren, der bevirkede en udledning af SO 2 til luften. Den tredje klage forekom i forbindelse med overskudsgas i flaren, hvor dette bevirkede sort røg. For at undgå sodning blev der tilsat damp. De to flares på raffinaderiet er en del af sikkerhedssystemet. Hvis der forekommer driftsforstyrrelser i anlæggene, vil der kunne trykaflastes ved at sende gas til flares. Ved at tilsætte damp undgår man at der sodes. Dog skaber damptilførelsen støj, der kan virke generende for de omkringliggende naboer. Der arbejdes målrettet på at reducere mængden af gas der afbrændes i flares, således man opnår øget energieffiktivitet og undgår unødvendig støj. Dialog 2010 Statoil Refining Denmark A/S er en del af lokalsamfundet i Kalundborg. Det er vigtigt for os, at der er en god dialog med vores naboer, entreprenører og myndigheder. Et raffinaderi vil have en påvirkning på det omgivende miljø, og derfor gør vi en stor indsats for at reducere de negative virkninger af vores aktivi teter. Det er vores mål kontinuerligt at forbedre og optimere vores indsats på arbejdsmiljø-, miljø- og sikkerheds området. For at dette skal lykkes med et godt resultat, skal indsatsen ske i samarbejde med vores entreprenører og naboer. Med Det grønne regnskab ønsker Statoil Refining Denmark A/S at informere vores naboer og andre interesserede om vores aktiviter i det foregående år. Ved at afholde nabomøder, har raffinaderiet mulighed for at informere naboerne om Det grønne regnskab, driften, kommende projekter, m.m.. På disse møder er der også mulighed for dialog Statoil Refining Denmark A/S og naboerne imellem. I 2010 blev der afholdt to nabomøder, hvor der blev informeret om Det grønne regnskab for 2009, hændelsen fra den 5. oktober 2009 angående gasoliesky og det kommende business support center, der skal huse administration, lager, værksted og laboratorium m.m., som Statoil Refining Denmark A/S påtænker at bygge. På begge møder, var der stor spørgelyst fra naboerne og en god dialog.
13 13
14 Miljøpåvirkninger Energi Det kræver store mængder energi at raffinere råolie. Hovedparten af energien (87,7 procent af det samlede energiforbrug) bruges i form af varme, der frembringes ved at den letteste del af råolien brændes af i raffinaderiets ovne. Derudover bruges el og damp, der importeres fra Asnæsværket. Men selv om elektricitet kun udgør 6 procent af det samlede energiforbrug, bruger raffinaderiet lige så meget el som parcelhuse. På trods af det store energiforbrug viser et studie, der laves hvert andet år, at raffinaderiet opfylder sit mål om at være blandt de mest energieffektive i Europa. Effektiviteten opgøres som det såkaldte Solomon energiindex. Sidste gang studiet blev lavet var i 2006, og der lå de bedste 25 procent i intervallet Kalundborgs Solomontal for 2010 blev 79,1. Jo lavere indextallet er, jo højere er energ i effektiviteten. Sammenlignes energieffektiviteten med 2009, kom vi lidt dårlige ud i 2010, hvilket hænger sammen med en lidt større nedluk ning for rensning og vedligeholdelse (TA 2010) af halvdelen af raffinaderiet. Endvidere har produktionen i 2010 været lidt lavere end 2009, hvilket også afspejles i energi-effektivi teten, da anlæggene optimeres bedst ved højt gennemløb. Miljødata på side 19 viser dette. Statoil har gennem denne aftale ret til at modtage refusion for en del af CO 2 -afgiften (skat) på elforbruget anvendt til procesformål. Vand I 2010 blev der brugt m³ vand, hvoraf ca. 90 procent var overfladevand fra Tissø. Dette vand bliver bl.a. brugt som kølevand i processen. Det store vandforbrug er en af grundene til, at raffinaderiet er en del af den Industrielle Symbiose, som Kalundborg er kendt for. Man kan læse mere om Symbiosen på For at udnytte vand ressourcen, bruges køle vandet i Asnæsværkets proces. Dette kan lade sig gøre, da vandet ikke er blevet forurenet ved brug på raffinaderiet, men blot er blevet nogle grader varmere. Som bytte for kølevandet, modtager raffinaderiet damp og demineralise ret vand fra Asnæsværket, dette bruges i processen ved destillation af råolien m.m.. Udledning til vandmiljø Raffinaderiet har sit eget spildevandsanlæg, der er en kombination af mekanisk og biologisk rensning. Anlægget renser de forskellige typer spildevand, der genereres af raffinaderiet. Efter rensning ledes vandet ud i Raffinaderiet har en lang tradition for Kalundborg fjord. energioptimering. En af de væsentligste Classification: Statoil Internal årsager til den høje energieffektivitet er De mest betydelige former for spildevand fra den store grad af varmeintegration, som raffinaderiet er: er blevet implemen teret igennem tiden, Processpildevand og fortsat forbedres og videreudvikles. Overfladevand Varmegenvindingen foregår ved at varme Sanitetsvand strømme af primært mellemprodukter eller færdigprodukter, der skal køles ned, bruges Udledning til vandmiljø i % af vilkår til opvarmning af kolde strømme, som skal raffineres. Ved varmegen vindigen spares 120 store mængder fuelgas til opvarmning, samt elektricitet og vand til nedkøling. 100 Processpildevand dannes i forbindelse med raffinaderiprocesserne. Dette spildevand bliver ledt til spildevandsanlægget via kloakker, der munder ud ved mekanisk rensning, der er det første skridt i spildevandsrensningen. Overfladevand er det regnvand, der opsamles fra de befæstede arealer på raffinaderiet. En del af dette vand kan ledes direkte i Kalund borg fjord via rentvandskloakker, da det ikke har været udsat for forurening. Der er dog også områder på raffinaderiet, hvor der er risiko for, at regnvandet kan være forurenet med olie, det kan eksempelvis være i tankgårde og i procesanlægget. Disse steder ledes vandet til spildevandsanlæggets mekaniske rensning. Sanitetsspildevandet fra raffinaderiets bygninger bliver renset i spildevandsanlægget, før det ledes ud til Kalundborg fjord. Det rensede spildevand som raffinaderiet udleder til Kalundborg fjord, er underlagt krav fra myndighederne. Disse krav er delt op i to: Krav til samlet årlig udledning Krav til mængde udledning over et enkelt døgn Grafen nedenfor angiver hvor stor den årlige udledning af seks parametre har været i procent, i forhold til de krav der er givet af miljømyndighederne. Grafen viser, at det ikke har været muligt at overholde kravet for total olie. Dette hænger blandt andet sammen med de driftsproblemer spildevandsanlægget havde i første kvartal af Problemerne betød også en større udledning af Nitrogen end de forrige år. St Energieffektivisering Statoil raffinaderiet har en frivillig aftale med Energistyrelsen om energieffektivisering. I aftalen er der en række krav, som raffinaderiet skal opfylde, bla. skal der udarbejdes energikortlægning, handlingsplan for implementering af energireducerende projekter samt særlige dyberegående undersøgelser for afdækning af mulige energibesparelser. I aftalen indgår også opfølgning på energinøgletal samt krav om gennemførsel af energi besparende projekter. % Udledning til vandmiljø, 100% er den fastsatte grænseværdi givet i miljøgodkendelsen
15 Genbrug Forbrænding Deponering Specialaffald Udledning til luft Raffinering af olieprodukter kræver meget energi. Størstedelen af den energi raffinaderiet bruger er varme, der forekommer, når de letteste komponenter i råolien afbrændes. Forbrændingsprocesserne medfører udledning af kuldioxid (CO 2 ), svovldioxid (SO 2 ) og nitro genoxider (NO x ). Udledningen af CO 2 ligger stabilt omkring ton pr. år. Raffinaderiets mål for udledning af SO 2 er i ton. Som tidligere nævnt har der været pro blemer med at overholde dette i de forgangne år. Grundet den omfattende undersøgelse den nedsatte arbejdsgruppe udførte, blev der i 2010 kun udledt 302 ton SO 2. Diffuse udslip er også en større kilde til udled ning til luft. Disse udslip dækker afdampning af flygtige organiske komponenter (VOC) fra procesområdet, tanke og spildevandsanlægget. Som tidligere nævnt bliver der løbende målt for at begrænse emissionen. Affald Raffinaderiets aktiviteter genererer en del affald. Den største andel er forurenet jord, dog er mængden af jord der køres til jordrens væsentligt nedsat i 2010 i forhold til tidligere år. Baggrunden for dette, er at der ikke har været store byggeprojekter på raffinaderiet i det forgangne år. Andre Classification: Statoil Internal Status: Draft fraktioner af affald Expiry er spent Date: caustic og Classification: Statoil Internal Status: Draft kemikalier, der Expiry bruges Expiry Date: i Date: forbindelse med Der fortages også en samlet måling for raffineringsprocessen CO 2 raffinaderiets diffuse udslip Denne måling er Når 2008 det er muligt, 2009 bliver affaldet bortskaffet CO SO 22, meget 2 udledt omfattende, derfor udføres den ikke til genbrug Et 512 eksempel kan Årsmål være metal SO NOx SO 2, 2, udledt udledt Årsmål Årsmål NOx hvert år ton Affald Raffinaderiets affaldsfraktion Specialaffald Deponering Forbrænding Genbrug fra renovering af tanktage, der sendes til oparbejdning, eller opbrudt asfalt, der bliver sendt til genan vendelse i produktionen af ny asfalt. Hvis det ikke er muligt at genbruge affaldet, er den næstbedste løsning at bortskaffe affaldet ved forbrænding med energiudnyttelse. Hvis dette heller ikke er en mulighed, bliver affaldet sendt til deponi. Fraktionen af affald til specialaffald skal i henhold til lovgivningen bortskaffes til godkendte modtagere CO2 CO2 CO SO2 SO SO2, udledt Årsmål SO2, udledt Årsmål SO2, udledt Årsmål Råvarer og hjælpestoffer Raffinaderiets primære råvarer er råolie og kondensat. I 2010 blev der behandlet ca. 4,5 millioner tons af disse, hvilket er 94,6 procent af raffinaderiets forbrug af råvarer. De sidste procenter er blandekomponenter, der tilsættes for at forbedre de færdige produkters egenskaber. Til olieproduktion bruger raffinaderiet en række kemikalier til forskellige dele af raffineringsprocessen. Nedenfor ses de kemikalier der hyppigst benyttes. Ammoniak: Bruges til at fremstille AmmoniumThioSulfat (ATS). Saltsyre: Bruges til fremstilling af demineraliseret vand og neutralisering af natriumhydroxid. Ammoniakopløsning: Bruges til at beskytte produktionsudstyr mod korrosion. Monoethanolamin: Bruges til at rense svovl ud af fuelgassen. Tetrachlorethen: Bruges til at opretholde aktiviteten i reformernes og isome ri seringsanlæggets katalysatorer. Conversion booster: Bruges i forbindelse med crackning af den tunge del af råolien til lettere produkter i visbreake ren NOx NOx NOx NO X Natriumhydroxid: Bruges til rensning af gasser og fremstilling af deminerali seret vand
16 Sikkerhed I 2010 har raffinaderiet haft en godt udvikling på personsikkerhedsområdet. Antallet af hændelser med personskader faldt fra 16 i 2009 og til 10 i 2010, hvilket giver en frekvens på 7,8 pr. million arbejdstimer. Et resultat som er meget tilfredsstillende. Det gode resultat tillader dog ikke raffinaderiet at hvile på laurbærrene. Det vil kræve fokus fra alle medarbejder i 2011, for at kunne holde samme niveau. Fokus vil derfor fortsat være på god planlægning af arbejdet, risikovurdering på forkant og under udførsel af job, samt efterlevelse af retningslinjer. Støj Raffinaderiet er en arbejdsplads hvor der produceres døgnet rundt, hele året. Anlægget giver en del støj til omgivelserne, og den støj der afgives stammer typisk fra pumper, kompressorer, luftkølere, ovne og rørsystemer. Der er fra myndighedernes side givet en række vilkår, der skal overholdes i forhold til støj. For at eftervise at vilkårene bliver overholdt, måles alt udstyr, der bidrager med et væsentligt støjbidrag. Resultaterne bliver indsat i en model, sammen med oplysninger om geografisk placering, højde over jorden og terrænforhold, for at nævne nogle få af parametrene. Derefter kan modellen bruges til at beregne raffinaderiets samlede støjmission i tre punkter. Alle tre punkter findes i Personskadefrekvens punkter uden for raffinaderiets hegn. Classification: Statoil Internal Status: Draft Expiry Date: Personskader Fraværsskader Personskadefrekvens 18,2 8,3 19,8 19,8 8,4 13,6 7,8 35 Personskader Placeringen af de punkter: Hjørnet af Melbyvej/Asnæsvej Melby Sønderstrand Fraværsskader Status: Draft Expiry Date: ,4 4 13,6 7, Asnæs Skovvej/Lerchenborg I raffinaderiets miljøgodkendelse er der fastsat grænseværdier for det tilladte støjbidrag. Disse kan nedenfor ses sammenholdt med værdier beregnet i juni Det ses at kravet overholdes i alle tre punkter Personskadefrekvens Målepunkt Grænseværdi Beregnet værdi Life Saving Rules Sikkerhedsarbejde kræver kontinuerlig fornyelse for at kunne forbedre resultaterne. Statoil raffinaderiet har for 2011 valgt at bruge overskriften Life Saving Rules (LSR) til et af årets sikkerhedstemaer. Tiltaget skal bidrage til at styrke efterlevelse og sikre ens praksis. Det skal bidrage til mest mulig ens behandling af egne ansatte og leverandører. Det er baseret på en proaktiv tankegang, hvor vi informerer på forhånd om konsekvenserne i stedet for at reaktionen kun kommer efter hændelsen er sket. Nogle brud bliver fremhævet specielt på en LSR plakat, da de kan have alvorlige konsekvenser for liv og helbred. Det skal bidrage til at ansvarliggøre ledere så vel som alle ansatte. 16
17 17
18 HMS mål Mål 2010 Energiindex under 78 Resultat ,1 SO 2 -udledning under 360 ton Ingen overskridelser af samlet årlig udledning på spildevand Under 3 overskridelser af månedsværdier for udledning af spildevand 302 ton Der har været en overskridelse af total olie for Der var 4 overskridelse i 2010 Færre end 4 oliespild Der var 2 spild i 2010 Gas til flaring under 5500 ton ton I de 11 af raffinaderiets 14 heatere, hvor det er muligt at regulere Ilt%, skal den ligge under max-kravet i miljøgodkendelsen. Personskadefrekvens under 10 Kravet overholdt 7,8 Mål 2011 Energiindex under 78 SO 2 -udledning under 400 ton, grundet stort TA i Ingen overskridelser af samlet årlig udled ning på spildevand. Under tre overskridelser af månedsværdier for udledning af spildevand. Færre end fire oliespild. Gas til flaring under 5000 ton. Max iltprocent i 11 ovne skal overholdes 96,5 procent af tiden. Personskadefrekvens under 5,5 pr million arbejdstimer (7,8 i 2010). Alvorlig hændelsesfrekvens under 1,0 (1,6 i 2010). 18
19 Miljødata Energi Raffinaderigas (& olie) [Tons] [MWh] [%] 87,7 87,4 87,1 88,9 89 Elektricitet [MWh] [%] 6,7 6,8 6,8 6,8 6,8 Damp importeret [Tons] [MWh] [%] 5,6 5,8 6,1 4,4 4,2 Totalt direkte energiforbrug [MWh] [%] Raffinaderigas (& olie) i % af gennemløb [%] 3,9 3,6 3,4 3,6 3,6 Energiindeks, raffinaderiet Noter: 1 Energiindex er et udtryk for et raffinaderis samlede energieffektivitet, baseret på kapacitet, opbygning, komplexitet m. m. Indexer beregner som faktisk forbrug i forhold til stan d ard forbrug, jo lavere energi index jo højre energieffektivitet. 2 Estimeret værdi 3 Beregningsmetode ændret i Gamle værdier anført til sammenligning. (Gl beregning) (1) 65,4 63,2 Energiindeks, raffinaderiet (Ny beregning) (1) (3) 79,1 78,2 80,1 80,8 77,5 Energiindeks (bedste 25% i Vest-EU) (1) Ingen data Ingen data Ingen data Ingen data Energiindeks (dårligste 25% i Vest-EU) (1) Ingen data Ingen data Ingen data Ingen data Vand Tissøvand [1000 m³] Vandværksvand [1000 m³] Import af damp og kedelfødevand [1000 m³] Ballastvand (2) [1000 m³] Vand i alt direkte til raffinaderiet [1000 m³] Kølevand til Asnæsværket [1000 m³] Vandforbrug raffinaderiet [1000 m³] Råvarer Råolie [1000 ton] Kondensat [1000 ton] Blandekomponenter [1000 ton] Tilsætningsstoffer [1000 ton] Total råvare [1000 ton] Alle tal er baseret på målinger, medmindre der er henvist til en note 19
20 Miljødata Hjælpestoffer (1) Natriumhydroxid [t] Saltsyre [t] Ammoniakopløsning [t] Tetrachlorethen [t] Momoethanolamin [t] Conversion booster [t] Øvrige proceshjælpestoffer [t] Total hjælpestoffer [t] Flydende ammoniak [t] Smøreolier [t] Internt forbrug autodiesel [t] 70,7 62,2 78,2 146,5 121 Internt forbrug benzin [t] 5,8 5,8 10,5 13,5 16 Katalysatorer/absorbenter [t] Produkter, inklusiv mellemprodukter Noter: 1 Alle tal baseret på indkøbte mængder, undtagen diesel,benzin og flydende ammoniak der er målt. 2 Mængde af raffinderigas indgår af hensyn til den samlede stofbalance. 3 Fra 2005 indgår afbrænding af gas i flare. 4 Svind skyldes fordampning af råvarer og produkter, samt måleusikkerhed. Raffinaderigas & gasprodukter (2) (3) [1000 ton] Benzin/nafta [1000 ton] Jetbrændstof/kerosin [1000 ton] Autodiesel & fyringsgasolie [1000 ton] Brændselsolie (tung olie) [1000 ton] Svovl [1000 ton] 7,5 6,5 5,7 4,7 5,3 Produkter (total) [1000 ton] Svind & afbrænding af gas i flare (4) [1000 ton] Produkter totalt, (grand total) [1000 ton] Spildevand Vandforbrug raffinaderiet [1000 m³] Regn og drænvand [1000 m³] Udledt spildevand til Kalundborg fjord [1000 m³] Spildevand til fjord i alt pr. døgn [1000 m³] 4,58 3,91 4,11 4,57 3,87 Total kvælstof [kg/år] Total fosfor [kg/år] COD [kg/år] ph-værdi 7,8-8,2 7,2-8,5 7,8-8,4 7,4-8,5 7,2-8,3 Olie [kg/døgn] 17,4 6,5 5,9 4,5 4,05 Fenol [kg/døgn] 0,03 0,06 0,007 0,014 0,074 Sulfid [kg/døgn] ikke målt ikke målt ikke målt ikke målt 0,25 Fast materiale i vand [kg/døgn] ,7 34, Alle tal er baseret på målinger, medmindre der er henvist til en note
21 Miljødata Udledning til luft Kuldioxid (CO 2 ) (1) [t] Svovldioxid (SO 2 ) (2) [t] Nitrøse gasser (NO X ) (3) [t] Flygtige kulbrinter (VOC) [t] ikke målt ikke målt ikke målt ikke målt 4792 Methan (4) [t] ikke målt ikke målt ikke målt ikke målt 2090 Affald (5) Genbrug [t] Forbrænding [t] Deponering [t] Specialaffald [t] Total affald [t] Papir [t] Glas [t] Pap [t] Jern & metal [t] Kabler [t] Olie [t] Spent caustic [t] Asfalt (6) [t] Blandet affald [t] Koks [t] Noter: 1 Beregnet på grundlag af Energistyrelsens overvågningsplan og verificeret af Dansk Standard. 2 Beregnet på baggrund af gasflow og et nøgletal der er fastlagt i miljøgodkendelsen. 3 Beregnet på baggrund af gasflow og gasmålinger. 4 Målt ved DIAL målinger i anlægget. 5 I koncernens miljøplanche er anvendt et andet regnskabsprincip. 6 Ikke medtaget tidligere 7 Indgår ikke i total affald. 8 Frekvens er defineret som antal pr. 1 mio. abejdstimer. EDB [t] Kemikalier [t] Beton [t] Byggeaffald [t] Katalysator [t] Sand og skærver [t] Brændbart [t] Ikke-brændbart [t] Forurenet jord (7) [t] Sikkerhed Ulykker med tabt arbejdstid Antal Frekvens (8) 4,7 5,9 5,6 10,2 9,0 Personskader Antal Frekvens (8) 7,8 13,6 8,4 19,8 19,8 Alle tal er baseret på målinger, medmindre der er henvist til en note 21
22 22
23 Ordliste Ammoniakopløsninger Ammoniak opløst i vand, i forskellige koncentrationer. AmmoniumThioSulfat Gødningestof produceret ud fra svovl og ammoniak. ATS Anlæg der producerer AmmoniumThioSulfat. COD Kemisk iltforbrug (Chemical Oxygen demand) Conversion booster Kemikalie, som øger omdannelsen til lettere produkter i Visbreakeren. CO 2 Kuldioxid (CO 2 ) dannes ved forbrænding af fossile brændsler som fx kul, olie og gas. CO 2 er ikke sundhedsskadelig, men regnes som den mest betydende drivhusgas. Dial Differential absorption lidar. Målemetode til kvantificering af C 2 +, methan samt benzen. Emission Udledning Energiindex Et mål for, hvor energieffektivt et raffinaderi er, udtrykt i forhold til et standard-energiforbrug. FDO/Foreningen Danske Oliebered - s kabslagre Seks tanke der ejes af FDO, men som drives af Statoil Refining Denmark. HMS Forkortelse for Helse (sundhed/arbejsmiljø), Miljø, Sikkerhed og Sikring. Katalysator Hjælpestof, der medvirker i en proces, uden selv at forbruges. Kondensat Betegnelse for den lette råolie der udvindes i forbindelse med naturgasproduktion Kulbrinter Fællesbetegnelse for de kemiske forbindelser, der udgør olieprodukter, og hvis hovedbestanddele er kulstof og brint. Miljøcertificering Godkendelse af en virksomheds miljøledelssystem efter en international anerkendt standard. Monoethanolamin Kemisk stof der er korrisionshæmmende. MWh Forkortelse for Mega Watt Hour, en energimåleenhed (1MWh=1.000 kilowatttimer). MTBE Methyl Tert-Butyl Ether, octan forhøjende kemikalie der bruges til svensk benzin. Nafta Let oliefraktion, der blandt andet benyttes til benzin. Natriumhydroxid Stærk base, også kendt som kaustik. RUH Rapportering af uønsket hændelse. Saltsyre Stærk syre. SO 2 Svovldioxid (SO 2 ) dannes ved forbrænding af svovlholdigt brændstof. SO 2 bidrager til surt nedbør. Solomon energiindeks Se også energiindeks. Solomon er et rådgivningsfirma, der har udviklet et værktøj til at sammenligne bl.a. energi effektiviteten raffinaderier imellem. Spent Caustic Natriumhydroxid indeholdende svovlforbindelser. Sulfid Svovlholdig kemisk forbindelse. Surtvandsstripper Fjerner svovlbrinte og nitrogen fra vandet. Det rensede vand ledes til spildevandsanlægget, mens nitrogen og svovlbrinte ledes til ATS anlægget. TA Forkortelse for Turn Around. Større planlagt nedlukning af anlæg for reparation og vedligehold. Tetrachlorethen En betegnelse for et kemisk stof. Upset Driftsforstyrrelser. Fenol Aromatisk kulbrinte. Mindre udslip vil ikke have økologisk effekt, fordi det kan nedbrydes biologisk. Gentagne større udslip til vand kan påvirke vandmiljøet. Flare Flaren er raffinaderiets to flammetårne, hvor overskudsgas afbrændes. Flaresystemet er en vigtig del af raffinaderiets sikkerhedssystem. FRP Forkortelse for Fuel Reduction Project anlæg, der ved genbehandling af den tungeste del af råolien omdanner fuel til lettere komponenter, især diesel. NO X NOX dannes i forbrændingsprocesser ved reaktion mellem luftens ilt og kvælstof. Summen af NO og NO 2 benævnes NO X. NO X bidrager til surt nedbør samt til algevækst i vandområder. Personskadefrekvens Antal personskader pr. million arbejdstimer. Pieren Raffinaderiets havneanlæg ppm Forkortelse for måleenheden dele per million (parts per million). Visbreaker (VB) Anlæg der ved højt tryk og temperatur kan omdanne tunge oliekomponenter til lettere oliekomponenter. VOC Forkortelse for flygtige organiske forbindelser (Volatile Organic Compounds). 23
24 Statoil Refining Denmark A/S Melbyvej 17 DK-4400 Kalundborg Tel Fax
Statoil Refining Denmark A/S. Grønt regnskab for 2010
Statoil Refining Denmark A/S Grønt regnskab for 2010 Dokument oprettet d. 27 06 2011. Side 1 / 7 Dette grønne regnskab er udarbejdet efter bekendtgørelse om visse virksomheders afgivelse af miljøoplysninger,
Det grønne regnskab 2008
Det grønne regnskab 2008 www.statoil.dk INDHOLDSFORTEGNELSE Det grønne regnskab 2008 3 Danmarks største raffinaderi 4 Basisoplysninger 5 Ledelsens redegørelse 6 Revisorerklæring 8 Ledelsens erklæring 9
Det grønne regnskab 2009
Det grønne regnskab 2009 INDHOLDSFORTEGNELSE Det grønne regnskab 2009 3 Danmarks største raffinaderi 4 Basisoplysninger 5 Ledelsens redegørelse 6 Revisorerklæring 8 Ledelsens erklæring 9 Raffinaderiets
Det grønne regnskab 2012 Statoil Refining Denmark A/S
Det grønne regnskab 2012 Statoil Refining Denmark A/S Indholdsfortegnelse Det grønne regnskab 2012... 3 Statoil Refining Denmark A/S... 4 Basisoplysninger... 5 Ledelsens redegørelse... 6 Grundholdning
Det grønne regnskab 2011 Statoil Refining Denmark A/S
Det grønne regnskab 2011 Statoil Refining Denmark A/S Indholdsfortegnelse Det grønne regnskab 2011... 3 Statoil Refining Denmark A/S... 4 Basisoplysninger... 5 Ledelsens redegørelse... 6 Grundholdning
Grønt regnskab 2013 Statoil Refining Denmark A/S
Grønt regnskab 2013 Statoil Refining Denmark A/S Indholdsfortegnelse Det grønne regnskab 2013... 3 Statoil Refining Denmark A/S... 4 Miljøuheld 12 Brand 12 Klager 12 Basisoplysninger... 5 Dialog 13 Ledelsens
Grønt regnskab 2014 Statoil Refining Denmark A/S
Grønt regnskab 2014 Statoil Refining Denmark A/S Indholdsfortegnelse Det grønne regnskab 2014... 3 Statoil Refining Denmark A/S... 4 Basisoplysninger... 4 Auditor erklæring... 5 Ledelsens redegørelse...
Det grønne regnskab
Det grønne regnskab 27 www.statoil.dk INDHOLDSFORTEGENLSE Hvis du efter endt læsning af det grønne regnskab har spørgsmål til vores miljøarbejde, er du altid velkommen til at kontakte Erik Pugholm på tlf.
miljøenergi Statoil Raffinaderi Kalundborg. Det grønne regnskab 2005
miljø energi Statoil Raffinaderi Kalundborg. Det grønne regnskab 2005 Indledende oplysninger Det grønne regnskab 3 Danmarks største olieraffinaderi 4 Basisoplysninger 5 Ledelsens redegørelse Raffinaderiets
Det Grønne Regnskab Raffinaderiet Kalundborg
Det Grønne Regnskab Raffinaderiet Kalundborg 2002 Indledning 3 4 4 Det grønne regnskab Danmarks største olieraffinaderi Lovmæssig virksomhedspræsentation Ledelsens redegørelse 6 7 7 8 9 Politik og holdninger
Statoil A/S Raffinaderiet Melbyvej 17 4400 Kalundborg Tlf. 59 57 45 00 Fax 59 51 70 81 www.statoil.dk
Statoil A/S Raffinaderiet Melbyvej 17 4400 Kalundborg Tlf. 59 57 45 00 Fax 59 51 70 81 www.statoil.dk www.dyrvig.dk 2003 Det Grønne Regnskab Raffinaderiet Kalundborg Indledende oplysninger Det grønne regnskab
Grønt regnskab 2012. Verdo Hydrogen A/S
Grønt regnskab 2012 Verdo Hydrogen A/S VERDO Agerskellet 7 8920 Randers NV Tel. +45 8911 4811 info@verdo.dk CVR-nr. 2548 1984 Indholdsfortegnelse 1. Basisoplysninger... 3 1.1 Navn, beliggenhed og ejerforhold...
Miljøredegørelsen 2015 Statoil Refining Denmark A/S
Miljøredegørelsen 2015 Statoil Refining Denmark A/S Indholdsfortegnelse Miljøredegørelsen 2015... 3 Statoil Refining Denmark A/S... 4 Basisoplysninger... 4 Auditor erklæring... 5 Ledelsens beretning...
Miljøredegørelsen 2016 Statoil Refining Denmark A/S
Miljøredegørelsen 2016 Statoil Refining Denmark A/S Indholdsfortegnelse Miljøredegørelsen 2016... 3 Statoil Refining Denmark A/S... 4 Basisoplysninger... 4 Auditor erklæring... 5 Ledelsens beretning...
Naboerne har dog ikke fortaget sig yderligere i forbindelse med ovenstående. Redegørelse for driftsuheld i regnskabsåret
Grønne regnskaber 2001/2002 1 Esbjerg afdelingen Miljøledelse på afdeling Esbjerg Der er i løbet af regnskabsåret ansat en miljømedarbejder der skal være»tovholder«i indførelse af miljøledelse på afdeling
Side 1 / 7 Side 2 / 7 Side 3 / 7 Side 4 / 7 Side 5 / 7 Side 6 / 7 Side 7 / 7 Svendborg Kraftvarme Miljøberetning for 2014 1) Miljøpolitik Gældende for strategiplan 2013-2016 og virksomhedsplan 2014. Svendborg
Miljøregnskab NYBRO GASBEHANDLINGSANLÆG
Miljøregnskab 2010 2011 NYBRO GASBEHANDLINGSANLÆG Basisoplysninger Nybro Gasbehandlingsanlæg Nybrovej 185 6851 Janderup CVR-nr.: 27.21.05.38 P-nr.: 1.003.049.158 Nybro Gasbehandlingsanlæg er en behandlingsenhed
Novozymes A/S. Grønt regnskab for 2010
Novozymes A/S Grønt regnskab for 2010 Dokument oprettet d. 18 04 2011. Side 1 / 6 Dette grønne regnskab er udarbejdet efter bekendtgørelse om visse virksomheders afgivelse af miljøoplysninger, BEK nr.
Danish Crown, afdeling Tønder
Grønne regnskaber 22/23 Danish Crown, afdeling Tønder Basisoplysninger Navn og adresse Danish Crown Tønder Vidding Herredsgade 627 Tønder. CVR-nummer. 21-64-39-39. P-nummer. 1.3.3.521. Tilsynsmyndighed
NOVOZYMES A/S. Grønt regnskab for 2010
NOVOZYMES A/S Grønt regnskab for 2010 Dokument oprettet d. 26 04 2011. Side 1 / 6 Dette grønne regnskab er udarbejdet efter bekendtgørelse om visse virksomheders afgivelse af miljøoplysninger, BEK nr.
Statoil Refining Denmark A/S
Statoil Refining Denmark A/S Danish Marine & Offshore Group 15 års jubilæum 6 okt. 2016 1 - Classification: Internal 2011-04-13 Muligheder i midstream Raffinering Indhold: Statoil Refining Denmark A/S
Indkaldelse af idéer og forslag. FDO olielager ved Statoil Refining Denmark, Kalundborg
Indkaldelse af idéer og forslag FDO olielager ved Statoil Refining Denmark, Kalundborg Oktober 2011 Hvad er VVM? Forkortelsen VVM står for Vurdering af Virkninger på Miljøet. VVM-reglerne for anlæg på
Årlig statusrapport 2015
Årlig statusrapport 2015 Vattenfall Vindkraft A/S Dokument nr. 18400802 06. september 2016 Indholdsfortegnelse 1. Basisoplysninger... 1 2. Præsentation af Vattenfall Vindkraft A/S... 1 3. Miljøpolitik
Vald. Birn A/S Grønt regnskab for 2005/2006
Vald. Birn A/S Grønt regnskab for 25/26 CVR-nr. 26 68 11 11 1 Indholdsfortegnelse side Virksomhedsoplysninger. 2 Ledelsens redegørelse. 4 Mængdebalance.. 6 2 Virksomhedsoplysninger Virksomheden Tilsynsmyndighed
Miljøredegørelsen 2017 Statoil Refining Denmark A/S
Miljøredegørelsen 2017 Statoil Refining Denmark A/S Indholdsfortegnelse Miljøredegørelsen 2017... 3 Statoil Refining Denmark A/S... 4 Basisoplysninger... 4 Auditor erklæring... 5 Ledelsens beretning...
Fyld en reaktor spillet
Fyld en reaktor spillet Velkommen i dit nye job som katalysatorsælger hos Haldor Topsøe. I dag skal du stå for at loade en hydrotreating reaktor med nye katalysatorer. Udfordringen lyder på at optimere
Bilagsrapporter Grønt Regnskab 2012 - Herning Vand A/S
Bilagsrapporter Grønt Regnskab 2012 - Herning Vand A/S Herning Vand A/S Herning Vand A/S er et selvstændigt forsyningsselskab, der transporterer og renser spildevandet i Herning Kommune, samt indvinder
Grønt regnskab for Havnens navn Spulefelt Regnskabsår 20XX
Grønt regnskab for Havnens navn Spulefelt Regnskabsår 20XX Grønt Regnskab Side 1 af 11 Indholdsfortegnelse Spulefelter side 3 Basisoplysninger side Ledelsens redegørelse side Miljøoplysninger side Noter
Grønt Regnskab 2010 Biomasseværk Nykøbing F. 28.marts 2011
Grønt Regnskab 2010 Biomasseværk Nykøbing F. 28.marts 2011 Basisoplysninger Virksomhedens navn: Biomasseværk Nykøbing F. Skovalléen 42 4800 Nykøbing F. CVR-nummer: REFA 78951818 P-nummer: 1013784635 Tilsynsmyndighed:
Bilagsrapporter Grønt Regnskab 2011 - Herning Vand A/S
Bilagsrapporter Grønt Regnskab 2011 - Herning Vand A/S Herning Vand A/S Herning Vand A/S er et selvstændigt forsyningsselskab, der transporterer og renser spildevandet i Herning Kommune, samt indvinder
Affaldsforbrændingsanlæg
Affaldsforbrændingsanlæg Miljøberetning 2011 I. Miljøberetning 2011 1 1. Miljøpolitik Nordforbrændings hovedformål er på et højt fagligt grundlag at drive en effektiv forsyningsvirksomhed inden for miljø-
Det grønne regnskab Raffinaderiet Kalundborg
Det grønne regnskab Raffinaderiet Kalundborg 2004 3 4 5 6 7 7 8 9 10 10 10 11 12 12 13 14 15 15 16 17 17 17 17 18 23 Indledende oplysninger Det grønne regnskab Danmarks største olieraffinaderi Basisoplysninger
STENLILLE NATURGASLAGER
Miljøregnskab 2010 Miljøregnskab 2013 STENLILLE NATURGASLAGER Indholdsfortegnelse Indholdsfortegnelse... 2 Basisoplysninger... 3 Virksomhedsprofil... 4 Væsentlige ressourceforbrug og miljøpåvirkninger...
DONG NATURGAS A/S Kærup. Grønt regnskab for 2010
DONG NATURGAS A/S Kærup Grønt regnskab for 2010 Dokument oprettet d. 25 08 2011. Side 1 / 7 Dette grønne regnskab er udarbejdet efter bekendtgørelse om visse virksomheders afgivelse af miljøoplysninger,
GRØNT REGNSKAB 2016 TEMARAPPORT. Vand
GRØNT GRUNDVAND... 3 Mål for området... 3 Opgørelser af vandforbrug... 3 Opgørelser af ledningstab...4 Konklusion...5 Årets aktiviteter...5 HERNING VAND A/S... 6 Miljø- og fødevaresikkerhedspolitik...
Supplerende indikatorer
Supplerende indikatorer Nedenstående tabeller viser udviklingen inden for en række områder forbundet med væsentlige miljøpåvirkninger. Det er tale totalopgørelser og indikatorer, der er separat fremstillet
Affaldsforbrændingsanlæg. Grønt regnskab 2013. Nordforbrænding, Savsvinget 2, 2970 Hørsholm. www.nordf.dk
Affaldsforbrændingsanlæg Grønt regnskab 2013 Nordforbrænding, Savsvinget 2, 2970 Hørsholm. www.nordf.dk Nordforbrænding miljøberetning 2013 1 1. Miljøpolitik Nordforbrænding er en fælleskommunal virksomhed.
Årlig ISO-rapport til gronet for 2016 (perioden 2015/16) ISO-rapport 2015/16. ISOrapport
Årlig ISO-rapport til gronet for 216 (perioden 215/16) ISO-rapport 215/16 Kopi af certifikat (ISO 141:24) Årlig ISO-rapport til gronet for 216 (perioden 215/16) Basisoplysninger Virksomhedens navn Adresse
TOELT LOSSEPLADS. Grønt regnskab for 2010
TOELT LOSSEPLADS Grønt regnskab for 2010 Dokument oprettet d. 24 05 2011. Side 1 / 6 Dette grønne regnskab er udarbejdet efter bekendtgørelse om visse virksomheders afgivelse af miljøoplysninger, BEK nr.
Grønt regnskab. Glamsbjerg Fjernvarmecentral A.m.b.A. Teglværksvej 10 5620 Glamsbjerg
Grønt regnskab Glamsbjerg Fjernvarmecentral A.m.b.A. Teglværksvej 10 5620 Glamsbjerg Perioden 1. juni 2013-31. maj 2014 Introduktion Bestyrelsen for Glamsbjerg Fjernvarmecentral A.m.b.a. præsenterer hermed
Med Statoil. hele vejen
Med Statoil hele vejen Leverandør til dansk erhvervsliv Statoil A/S leverer i dag en bred vifte af energiløsninger til danske virksomheder inden for landbrug, transport, industri, entreprenør, marine,
Grønt regnskab. Glamsbjerg Fjernvarmecentral A.m.b.A. Teglværksvej Glamsbjerg
Grønt regnskab Glamsbjerg Fjernvarmecentral A.m.b.A. Teglværksvej 10 5620 Glamsbjerg Perioden 1. juni 2014-31. maj 2015 Introduktion Bestyrelsen for Glamsbjerg Fjernvarmecentral A.m.b.a. præsenterer hermed
Supplerende indikatorer
Supplerende indikatorer Nedenstående tabeller viser udviklingen inden for en række områder forbundet med væsentlige miljøpåvirkninger. Det er tale totalopgørelser og indikatorer, der er separat fremstillet
Miljøregnskab 2013 ASNÆSVÆRKET
Miljøregnskab 2013 ASNÆSVÆRKET Basisoplysninger Tekniske Anlægsdata Asnæsvej 16 4400 Asnæs CVR-nr.: 27446469 P-nr.: 1.017.586.749 er ejet af DONG Energy A/S, Kraftværksvej 53, Skærbæk, 7000 Fredericia
FAXE KOMMUNE KORTLÆGNING AF CO 2 UDLEDNING FOR KOMMUNEN SOM VIRKSOMHED
Til Faxe Kommune Dokumenttype Rapport Dato September, 2011 FAXE KOMMUNE KORTLÆGNING AF CO 2 UDLEDNING 2008-2010 FOR KOMMUNEN SOM VIRKSOMHED FAXE KOMMUNE KORTLÆGNING AF CO2 UDLEDNING 2008-2010 FOR KOMMUNEN
GRØNT REGNSKAB 2014. AffaldVarme Aarhus AffaldsCenter Forbrændingsanlægget
GRØNT REGNSKAB 2014 AffaldVarme Aarhus AffaldsCenter Forbrændingsanlægget BASISOPLYSNINGER Navn og adresse: AffaldsCenter, Forbrændingsanlægget Ølstedvej 20, Lisbjerg, 8200 Aarhus N Virksomheden ejes af:
ES EJENDOMME OG SERVICE/DRIFT Februar 2011
ES EJENDOMME OG SERVICE/DRIFT Februar 2011 GRØNT REGNSKAB UDENRIGSMINISTERIET ES EJENDOMME OG SERVICE/DRIFT Februar 2011 GRØNT REGNSKAB 1 Indholdsfortegnelse: 1. Grønt regnskab side 1 2. Samlet forbrug
Supplerende indikatorer
Supplerende indikatorer Nedenstående tabeller viser udviklingen inden for en række områder forbundet med væsentlige miljøpåvirkninger. Det er tale totalopgørelser og indikatorer, der er separat fremstillet
Byens Grønne Regnskab 2012
Byens Grønne Regnskab 2012 Byens grønne regnskab 2012 Frederiksberg Kommune offentliggjorde i november 2004 for første gang et grønt regnskab for kommunen som geografisk område, kaldet Byens grønne regnskab.
Vi regner vores samlede miljøbelastninger ud (ressourceforbrug, affald til genanvendelse, forbrænding og deponi)
Hvad vil vi opnå? Et renere miljø Bedre beslutningsgrundlag Vide hvordan vi måler på miljøet Vide hvad vi får ud af det m.h.t. miljø, arbejdsmiljø og økonomi Styr på vores processer og forbrug Minimere
ÅRSRAPPORT AffaldVarme Aarhus AffaldsCenter Forbrændingsanlægget
ÅRSRAPPORT 2017 AffaldVarme Aarhus AffaldsCenter Forbrændingsanlægget MILJØDATA Nøgletal for forbrændingsanlægget Input Metode 1) Enhed 2017 2016 2015 2014 2013 Affaldsmængder Dagrenovation M tons 92.976
CO 2 regnskab for Egedal Kommune 2012. Egen anlægs- og bygningsdrift
CO 2 regnskab for Egedal Kommune 2012 Egen anlægs- og bygningsdrift CO2 regnskab for Egedal Kommune 2012 Egedal Kommune indgik i efteråret 2008 en klimakommuneaftale med Danmarks Naturfredningsforening.
Supplerende indikatorer
Supplerende indikatorer Nedenstående tabeller viser udviklingen inden for en række områder forbundet med væsentlige miljøpåvirkninger. Det er tale totalopgørelser og indikatorer, der er separat fremstillet
Cvr. nr. 64704710 P-nr. 1.003.157.078 P-nr. 1.003.157.066 GRØNT REGNSKAB
Cvr. nr. 64704710 P-nr. 1.003.157.078 P-nr. 1.003.157.066 GRØNT REGNSKAB 2011 BERETNING 2011 Indledning Odder Varmeværk ønsker med nærværende grønne regnskab at give selskabets andelshavere et overblik
DONG Energy Power A/S Svanemølleværket. Grønt regnskab for 2010
DONG Energy Power A/S Svanemølleværket Grønt regnskab for 2010 Dokument oprettet d. 16 05 2011. Side 1 / 6 Dette grønne regnskab er udarbejdet efter bekendtgørelse om visse virksomheders afgivelse af miljøoplysninger,
I/S NORDFORBRÆNDING. Grønt regnskab for 2010
I/S NORDFORBRÆNDING Grønt regnskab for 2010 Dokument oprettet d. 24 05 2011. Side 1 / 7 Dette grønne regnskab er udarbejdet efter bekendtgørelse om visse virksomheders afgivelse af miljøoplysninger, BEK
REPORT. Esbjergværket ISO-rapport til GREENET 2013
REPORT Esbjergværket ISO-rapport til GREENET 2013 Indholdsfortegnelse 1. Basisoplysninger 2. Ledelsessystemer og certificering 3. Politik for kvalitet, arbejdsmiljø og miljø 4. Forbrug og emissioner 5.
Ishøj Varmeværk Fjernvarmecentral Industrivangen 34. CVR-nr. 11 93 13 16
Ishøj Varmeværk Fjernvarmecentral Industrivangen 34 CVR-nr. 11 93 13 16 Grønt regnskab for 2013 Indholdsfortegnelse 1. Basisoplysninger... 3 1.1 Navn, beliggenhed og ejerforhold... 3 1.2 Branchebetegnelse,
Greve Kommune. Grønt Regnskab og Klimakommuneopgørelse
Greve Kommune Grønt Regnskab 2011 og Klimakommuneopgørelse Ressourceforbrug på Greve Kommunes ejendomme i 2011 Indhold Grønt Regnskab 2011 Indledning s. 3 El s. 5 Varme s. 6 Varme s. 7 s. 8 Klimakommuneopgørelse
Årlig Statusrapport 2012
Årlig Statusrapport 2012 Vattenfall Vindkraft A/S 09 september 2013 Indholdsfortegnelse 1. Basisoplysninger...1 2. Præsentation af Vattenfall Vindkraft A/S...1 3. Miljøpolitik for Vattenfall...1 4. Forbrug...3
Supplement 2015 CSR. redegørelse
CSR redegørelse 2 Forord Det forpligter at have et EMAS-certifikat, og Vraa dampvaskeri har et krav om hvert år at offentliggøre udviklingen i virksomhedens miljøpåvirkninger. Derfor har vi udarbejdet
Aalborg Portland har i dag offentliggjort Miljøredegørelse 2011, Grønt regnskab og arbejdsmiljø for cementaktiviteterne i Danmark.
Skatteudvalget 2011-12 SAU alm. del Bilag 322 Offentligt Den Hjul! 2012 Aalborg Portland har i dag offentliggjort Miljøredegørelse 2011, Grønt regnskab og arbejdsmiljø for cementaktiviteterne i Danmark.
CO 2 regnskab for Egedal Kommune Egen anlægs- og bygningsdrift
CO 2 regnskab for Egedal Kommune 2011 Egen anlægs- og bygningsdrift CO2 regnskab for Egedal Kommune 2011 Egedal Kommune indgik i efteråret 2008 en klimakommuneaftale med Danmarks Naturfredningsforening
Miljøredegørelse 2004. Averhoff Genbrug A/S
Miljøredegørelse 2004 Averhoff Genbrug A/S 01. Indledning Averhoff Genbrug A/S er en virksomhed, der modtager og demonterer elektronikaffald til genvinding og miljørigtig bortskaffelse. 02. Stamdata Adresse:
Grønt regnskab 2014 Deponi på Randers Affaldsterminal
Grønt regnskab 2014 Deponi på Randers Affaldsterminal 1 1. Basisoplysninger. Virksomhedsoplysninger Adresse Randers Affaldsterminal, Romalt Boulevard 64, 8960 Randers SØ Branchebetegnelse 382110 Behandling
CO2 regnskab 2016 Fredericia Kommune
CO2 regnskab 216 Fredericia Kommune Som virksomhed 1 1. Elforbruget i kommunens bygninger og gadebelysning Udviklingen i elforbruget for perioden 23 til 216 er vist i figur 1. Elforbruget i de kommunale
Grønt regnskab 2012. Verdo Produktion A/S Grenaa Kraftvarmeværk
Grønt regnskab 2012 Verdo Produktion A/S Grenaa Kraftvarmeværk VERDO Agerskellet 7 8920 Randers NV Tel. +45 8911 4811 info@verdo.dk CVR-nr. 2548 1984 Indholdsfortegnelse 1. Basisoplysninger... 3 1.1 Navn,
Indholdsfortegnelsen Grønt Regnskab for Slagelse Kommune 3 Indledning 3 Resultater 3 Hvad skal der ske i 2013 4
1 Indholdsfortegnelsen Grønt Regnskab for Slagelse Kommune 3 Indledning 3 Resultater 3 Hvad skal der ske i 2013 4 Hvad fortæller tallene 4 Forbruget måles 6 Elforbrug 6 Varmeforbrug 8 Vandforbrug 10 Brændstofforbrug
ODENSE KRAFTVARMEVÆRK A/S. Grønt regnskab for 2009
ODENSE KRAFTVARMEVÆRK A/S Grønt regnskab for 2009 Dokument oprettet d. 01 09 2010. Side 1 / 7 Dette grønne regnskab er udarbejdet efter bekendtgørelse om visse virksomheders afgivelse af miljøoplysninger,
ÅRSRAPPORT Affaldsenergianlægget Energiproduktion Genbrug og Energi
ÅRSRAPPORT 2018 Affaldsenergianlægget Energiproduktion Genbrug og Energi MILJØDATA Nøgletal for affaldsenergianlægget Input Metode 1) Enhed 2018 2017 2016 2015 2014 Affaldsmængder Dagrenovation M tons
PRODUKTION 17. december 2015 MB 1
PRODUKTION 1 17. december 2015 PRODUKTION I 2014 blev der produceret 9,6 mio. m 3 olie. Dette var et fald i olieproduktionen på 6 pct. i forhold til 2013. Mængden af salgsgas faldt fra 2013 til 2014 med
HORSENS KRAFTVARMEVÆRK A/S. Grønt regnskab for 2009
HORSENS KRAFTVARMEVÆRK A/S Grønt regnskab for 2009 Dokument oprettet d. 24 02 2011. Side 1 / 6 Dette grønne regnskab er udarbejdet efter bekendtgørelse om visse virksomheders afgivelse af miljøoplysninger,
Side 1 / 7 Side 2 / 7 Side 3 / 7 Side 4 / 7 Side 5 / 7 Side 6 / 7 Side 7 / 7 Svendborg Kraftvarme Miljøberetning for 2012 1) Miljøpolitik Gældende for strategiplan 2010-20122012 og virksomhedsplan 2012-2013.
Bæredygtige løsninger skabes i samarbejde
PART OF THE EKOKEM GROUP Bæredygtige løsninger skabes i samarbejde Introduktion til NORDs Bæredygtighedsnøgle Stoffer i forbrugsprodukter har medført hormonforstyrrelser hos mennesker Bæredygtighed er
Notat om grænseværdier for NO x og CO for naturgas- og gasoliefyrede. kw til 50 MW (indfyret effekt) JUNI 1999
Notat om grænseværdier for NO x og CO for naturgas- og gasoliefyrede fyringsanlæg fra 120 kw til 50 MW (indfyret effekt) JUNI 1999 Udarbejdet af Knud Christiansen Akademiingeniør dk-teknik ENERGI & MILJØ
ESBJERGVÆRKET M I L J Ø R E G N S K A B 2 0 1 4. www.dongenergy.com
ESBJERGVÆRKET M I L J Ø R E G N S K A B 2 0 1 4 www.dongenergy.com Basisoplysninger Esbjergværket Amerikavej 7 6700 Esbjerg CVR-nr.: 27446469 P-nr.: 1.017.586.439 Esbjergværket er ejet af DONG Energy A/S,
Indkaldelse af Ideer og forslag
Indkaldelse af Ideer og forslag Januar 2010 Hvad er VVM? Forkortelsen VVM står for Vurdering af Virkninger på Miljøet. VVM-reglerne for anlæg på land fremgår af miljøministeriets bekendtgørelse om vurdering
Supplerende indikatorer
Supplerende indikatorer Nedenstående tabeller viser udviklingen inden for en række områder forbundet med væsentlige miljøpåvirkninger. Det er tale totalopgørelser og indikatorer, der er separat fremstillet
DONG ENERGY POWER A/S. Grønt regnskab for 2010
DONG ENERGY POWER A/S Grønt regnskab for 2010 Dokument oprettet d. 01 06 2011. Side 1 / 7 Dette grønne regnskab er udarbejdet efter bekendtgørelse om visse virksomheders afgivelse af miljøoplysninger,
VVM i forbindelse med revision af miljøgodkendelse til LEO Pharma A/S samt produktion af Ingenol Mebutate Del 3: Ikke teknisk resumé
VVM i forbindelse med revision af miljøgodkendelse til LEO Pharma A/S samt produktion af Ingenol Mebutate Del 3: Ikke teknisk resumé Del 1: Forslag til kommuneplantillæg Del 2: VVM-redegørelse Del 3:Ikke
Forventninger og forhåbninger. bliver det lettere at være en lille virksomhed?
Forventninger og forhåbninger bliver det lettere at være en lille virksomhed? Lidt miljøhistorie. Bagsværd Jernhandel A/S er en familieejet og drevet virksomhed, som blev etableret af min farfar, Oliver
Grønt regnskab 2011. kort udgave. www.klima.ku.dk/groen_campus
Grønt regnskab www.klima.ku.dk/groen_campus Københavns Universitet (KU) er blandt Danmarks største arbejdspladser. Omkring 50.000 medarbejdere og studerende har deres daglige gang på knap 1 mio. m 2. En
Udarbejdet den: 06. august 2012 Version: 4 Revideret den: Dokumentejer: Ole Steensberg Øgelund Side 1 af 8
Dokumentejer: Ole Steensberg Øgelund Side 1 af 8 Indholdsfortegnelse Forord... 3 Systemstruktur... 4 Overordnet vision, målsætninger og politik for Vand og Affald... 5 Organisationsplan... 6 Ansvar og
Brønderslev, den 17. marts 2014 Side 1 af 10
Brønderslev, den 17. marts 2014 Side 1 af 10 Forord Dette grønne regnskab for A/S Peder Nielsen Beslagfabrik (PN-Beslag) omfatter alle aktiviteter på adressen Nørregade 25, 9700 Brønderslev. Virksomheden
Grønt Regnskab 2012. Fredericia Kommune. Som virksomhed
Grønt Regnskab 212 Fredericia Kommune Som virksomhed Indholdsfortegnelse Sammenfatning... 3 Elforbrug... 4 Varmeforbrug... 6 Transport... 7 Klima... 8 Vandforbrug... 1 Forbrug af sprøjtemidler... 11 Indledning
Miljøeffekter af energiproduktion
Miljøeffekter af energiproduktion god ide at bruge de kemiske reaktionsligninger under Forbrænding og forsuring. Forud for laboratoriearbejdet er det en stor fordel hvis eleverne allerede ved hvordan el
Allerød Genbrugsplads
Allerød Genbrugsplads Miljøberetning 2009 Indledning Denne niende miljøberetning indeholder i ord og tal de væsentlige oplysninger om Allerød Genbrugsplads i 2009. Allerød Genbrugsplads har, sammenholdt
DEBAT. Udvidelse af Statoil Raffinaderiets tanklager samt etablering af en bioethanolfabrik. Regionplan 2005 2016 TILLÆG 15
DEBAT Regionplan 2005 2016 TILLÆG 15 Udvidelse af Statoil Raffinaderiets tanklager samt etablering af en bioethanolfabrik Bioethanolfabrik Tanklager Serviceområde (omlægning af vej) Statoil ønsker at gennemføre
Tilsynsrapport til offentliggørelse
Tilsynsrapport til offentliggørelse Virksomheder J.nr. MST-1270-00443 Ref. HASKR Dato: 19. oktober 2015 Tilsynsrapport Virksomhedens navn Virksomhedens adresse CVR nummer 27036635 Virksomhedstype Tidspunkt
Drivhuseffekten er det fænomen der søger for at jorden har en højere middeltemperatur, end afstanden til solen berettiger til.
1 Modul 5 Vejr og klima Drivhuseffekten gør at der er liv på jorden Drivhuseffekten er det fænomen der søger for at jorden har en højere middeltemperatur, end afstanden til solen berettiger til. Planeten
GRØNT REGNSKAB CO 2 OPGØRELSE FOR ROSKILDE KOMMUNE SOM VIRKSOMHED
2018 GRØNT REGNSKAB OPGØRELSE FOR ROSKILDE KOMMUNE SOM VIRKSOMHED 2 Roskilde Kommune, Grønt Regnskab 2018 Forord Roskilde Kommune underskrev i sommeren 2008 en aftale med Danmarks Naturfredningsforening
Fyldt med energi Ny Prisma Fysik og kemi 8. Skole: Navn: Klasse:
Fyldt med energi Ny Prisma Fysik og kemi 8 Skole: Navn: Klasse: Opgave 1 Grønne planter bruger vand og kuldioxid til at producere oxygen og opbygge organiske stoffer ved fotosyntese. Sæt kryds ved det
3 og 4 (Spildevandsbekendtgørelsen). Ver.1.0 februar 2008
ANSØGNING OM SPILDEVANDSTILLADELSE TIL VIRKSOMHEDER Baggrund Kommunalbestyrelsen skal ifølge Miljøbeskyttelsesloven 1 og Spildevandsbekendtgørelsen 2 give tilladelse til tilslutning til offentlige spildevandsanlæg.
Varde Forsyning A/S Årlig statusrapport til Greenet for 2014
Basisoplysninger Varde Forsyning A/S Navn Varde Forsyning A/S DIN Forsyning fra marts 2015 Adresse Gl. Kærvej 15, 6800 Varde Ravnevej 10, 6705 Esbjerg Ø Tlf. 7994 8000 7474 7474 Hjemmeside www.vardeforsyning.dk
A/S Dansk Shell, Shell-Raffinaderiet
Verifikationsrapport Verifikation af miljøredegørelse udført i henhold til PRTR-bekendtgørelsen Bek. 1172 af 13.10.2015. Grundlag: Miljøredegørelse 2015, udgivet af A/S Dansk Shell, Shell-Raffinaderiet,
TILSYNSPLAN FOR INDUSTRI 2013
TILSYNSPLAN FOR INDUSTRI 2013 I maj 2013 er en ny tilsynsbekendtgørelse trådt i kraft med krav om, at alle kommuner skal udarbejde en tilsynsplan for miljøtilsyn med virksomheder herunder landbrug. Tilsynsplanen
Udbredelse af erfaringerne fra aftaleordningen om energieffektivisering i erhvervslivet.
NOTAT 25. september 2008 J.nr. 033003/33009-0726 Ref. el Energieffektivitet og internationalt samarbejde Side 1/5 Udbredelse af erfaringerne fra aftaleordningen om energieffektivisering i erhvervslivet.
Ren luft til danskerne
Ren luft til danskerne Hvert år dør 3.400 danskere for tidligt på grund af luftforurening. Selvom luftforureningen er faldende, har luftforurening fortsat alvorlige konsekvenser for danskernes sundhed,
Grønt Regnskab for Holbæk Kommune 2018
Grønt Regnskab for Holbæk Kommune VÆKST OG BÆREDYGTIGHED Holbæk Kommunes Samlede CO 2 -Udledning og Energiforbrug Nedenstående tabel viser det samlede energiforbrug i følgende kategorier: El- og varmeforbrug
Miljøledelse Husdyrbrug
Miljøledelse Husdyrbrug Miljøledelse på husdyrbrug er lettere end du tror... Vil du gavne miljøet - og spare penge? Miljøstyrelsen har udviklet et miljøledelsesværktøj, som kan hjælpe husdyrbrug gennem