EUR f or a sus OPE ta GREEN ina ble CITIES not
|
|
- Valdemar Kjærgaard
- 4 år siden
- Visninger:
Transkript
1 for a sustainable EUROPE GREEN CITIES OPLÆG TIL GRØN NORM for bynatur Green Cities præsenterer forslag til metoder og standarder til en grøn norm for bynatur i Danmark CAMPAIGN FINANCED WITH AID FROM THE EUROPEAN UNION THE EUROPEAN UNION SUPPORTS CAMPAIGNS THAT PROMOTE RESPECT FOR THE ENVIRONMENT
2 HVORFOR SKAL VI HAVE MERE OG BEDRE BYNATUR? STADIGT FLERE FLYTTER TIL DE STORE BYER. Det giver et kolossalt pres på de arealer, der kan udvikles til bynatur og på eksisterende grønne arealer, der ofte søges inddraget til boligbyggeri. SUMMEN AF GRØNNE AREALER, bynatur og den artsrigdom, der følger med skaber øget livskvalitet for både mennesker, planter og dyr. VI VED, AT OPHOLD I NATUREN NEDSÆTTER STRESSNIVEAUET og giver ro i sjælen. Bynatur skaber naturlige mødesteder for både unge og ældre og levesteder til dyr og insekter. BLADE PÅ TRÆER OG BUSKE renser luften for en række skadelige, luftbårne partikler. NATUREN GIVER OGSÅ MULIGHED FOR AT HÅNDTERE REGNVAND på stedet og ikke igennem dyre kloakløsninger. LISTEN OVER DE POSITIVE EFFEKTER af natur og grønne områder er lang, hvilket også er dokumenteret af forskningen. GREEN CITIES lægger op til, at der formuleres en grøn norm med standarder og retningslinjer til at udvikle og anlægge mere og bedre bynatur. DETTE ER ET OPLÆG TIL DIALOG om bynatur og til at arbejde videre mod en grøn norm herfor. Målet er, at vi i fremtiden får en bæredygtig bynatur, der kan løse nogle af de udfordringer, vi står overfor i byerne. EN GRØN NORM VIL GIVE KOMMUNERNE redskaber til at kunne prioritere arbejdet med grønne områder og til at sikre den fornødne kontinuitet og kvalitet, når de indarbejder bynatur i byplanlægningen.
3 GRØN NORM 3 SEKS METODER TIL AT FORBEDRE KVA- LITETEN OG MÆNGDEN AF BYNATUR Green Cities præsenterer seks metoder, der kan forbedre kvaliteten og mængden af bynatur. Metoderne kan ses som elementer, der potentielt kan integreres i en grøn norm. Samtidigt kan de forhåbentligt inspirere til dialog om bynatur og til at udarbejde konkrete målsætninger, værktøjer og standarder for bynatur i Danmark. Indsatsen for mere og bedre bynatur i kommunerne skal naturligvis tænkes sammen med - og koordineres med - lokale forhold i de enkelte byer. 1 BIOFAKTOR kan udregne, hvor grønt et område er Biofaktor er et udtryk for den biologiske aktivitet, som et område levner plads til. Metoden er en relativt enkel udregningsmodel, der, ved at give point til de forskellige typer arealer i et område, kan give en samlet score for hvor grønt, det er. Eksempelvis giver træer mange point, græsplæne giver nogle få point, og asfalt giver nul point. Biofaktor kan bruges i planlægningsfasen af nye områder, og der er mulighed for at stille krav til en minimumsfaktor ved byggerier, ligesom man nemt kan sammenligne områder. I KØBENHAVN OG GLADSAXE BRUGER MAN VÆRKTØJET TIL NETOP AT GIVE NATUREN BEDRE KÅR I KAMPEN MOD DEN GRÅ BYUDVIKLING Biofaktor kan være med til at fastholde en bevidsthed og en diskussion om hvor meget natur, der skal med i et projekt og hvordan det skal med. Henriette Nguessan, arkitekt, Københavns Kommune. Biofaktor er en meget fleksibel ramme at arbejde med. Den giver fokus på både at beholde den eksisterende natur og samtidig se på, hvor man kan få mere grønt ind. Tine Gybeck, Landskabsarkitekt, Gladsaxe Kommune
4 4 GRØN NORM 2 ERSTATNINGSNATUR kan også bruges i byerne Erstatningsnatur bruges til at beskytte naturen i de såkaldte 3 områder. Planlægges eksempelvis et byggeri på en naturrig grund, skal de involverede parter bruge afværge-hierarkiet som retningslinje for sikre, at der ikke sker et tab af natur. På den måde undgår man et netto-tab af natur. Man kunne kalde det et træ-for-et-træ princip. Erstatningsnatur har potentiale til også at rykke ind i byerne, hvor konceptet måske i endnu højere grad kunne være med til at undgå tab af natur, når der udvides, udvikles og omdannes i byerne. Afværge-hierarkiet kan med fordel integreres i byudviklingen også selv om der ikke er tale om sjælden eller beskyttet natur.
5 GRØN NORM 5 3VÆRDISÆTNING AF NATUR Man tænker måske ikke altid over, hvor stor en værdi, det har, at en park renser luften, fungerer som mødested og giver plads til fysisk udfoldelse. Derudover understøtter parken den biologiske mangfoldighed, nedsætter stress og øger ejendomsværdien i området. Et studie har vist, at bynaturens værdi ofte bliver overset, når der skal planlægges, hvad byens rum skal bruges til. Det skyldes, at naturens værdi undervurderes, og at de værdifulde egenskaber inden for eksempelvis luftforurening, klimasikring og vores trivsel, ikke er økonomisk prissat. Det bevirker, at bynatur ikke får tilstrækkelig fokus blandt beslutningstagere. Værktøjer til at værdisætte bynatur kan være med til at sikre anerkendelse af bynaturs store værdi og derved gøre natur mere konkurrencedygtig i kampen om kvadratmeterne. Værktøjer til at værdisætte bynatur kan være med til at sikre anerkendelse af bynaturs store værdi og derved gøre natur mere konkurrencedygtig i kampen om kvadratmeterne.
6 6 GRØN NORM En fælles definition af grønne kvadratmeter vil være et godt supplerende værktøj til at sikre tilstrækkeligt med grønne områder i vores hastigt voksende byer. 4 ANTAL GRØNNE KVADRAT- METER PER INDBYGGER Ifølge WHO bør man i byer have minimum ni kvadratmeter og ideelt 50 kvadratmeter grønne områder per indbygger. Med en fælles definition af grønne kvadratmeter kunne kommunerne lave ensartede, sammenlignelige opgørelser. Derved kunne man lave målsætninger eller minimumskrav til grønne kvadratmeter per indbygger.
7 GRØN NORM 7 5AFSTAND TIL GRØNNE OMRÅDER Borgernes afstand til grønne områder har stor betydning. Jo tættere folk bor på et grønt område, desto oftere bruger de det. Jo oftere folk bruger et grønt område, desto mindre stress føler de. De, der har under 300 meter til et grønt område bruger det markant oftere, end folk med længere afstand til det grønne. Nogle danske kommuner har allerede fastsat målsætninger for borgeres afstand til grønne områder eller natur. Det er dog ikke altid klart, hvilken type grønt område og der er jo forskel på en større park og en lille græsplæne med få træer. Eksempler på målsætninger i kommunerne: Esbjerg - alle borgere skal have max 300 meter til et grønt område Høje Taastrup - målsætning om max 300 meter til et grønt område København - alle skal kunne gå til en park, strand eller naturområde på under 15 minutter Odense - alle husstande skal have max 300 meter til grønt område Maksimalt 300 meter til et grønt område af en vis størrelse eller type kunne være en målsætning for de større danske byer.
8 8 GRØN NORM 6GIV PLADS TIL VILD BYNATUR og styrk biodiversiteten Byer huser en række planter, insekter og dyr og udgør en fjerdedel af det areal, der ikke er under plov i Danmark, så det giver sig selv, at byerne har betydning og potentiale. Den biologiske mangfoldighed kan understøttes ved at give plads til vild bynatur. Det kan være ved at skabe mere natur, og ved at naturkvaliteten hæves eksempelvis er en blomstereng bedre for biodiversiteten end en normal græsplæne. NÅR NATUREN FÅR PLADS TIL AT BLOMSTRE VILDT Hjørring Kommune har søsat et projekt, der skal få kommune, borgere og virksomheder til at gå sammen og hjælpe hinanden med at give plads til naturen. Projektet skal skabe mere mangfoldig vild natur, der kan fungere som levesteder for truede arter. Borgere kan eksempelvis hente en manual, der fortæller, hvordan de kan skabe mere vild natur i haven derudover skal græsset vokse vildt, og der skal sås mangfoldige blandinger af blomster på kommunens parker, rundkørsler, grøftekanter og på arealer omkring institutioner. Det vil gavne både bynatur og den biologiske mangfoldighed, hvis flere danske kommuner igangsætter naturprojekter i byerne, der involverer og forbinder kommune, borgere og virksomheder.
9 GRØN NORM 9 KOMMUNERNE OG BYNATUR Green Cities har gennemført en undersøgelse af de 29 største kommuner i Danmark for at få indsigt i, hvordan kommunerne arbejder med at skabe flere grønne områder og mere natur i byerne. Vi har fundet en politik, strategi eller plan, der har et selvstændigt fokus på bynatur hos tre af de 29 undersøgte kommuner. Flere kommuner har målsætninger for mere grønt i byerne det er dog under halvdelen, der har konkretiseret en eller flere målsætninger til egentlige tiltag. Det vil give flere grønne kvadratmeter i byerne, hvis danske kommuner sætter et krav om en ambitiøs grøn faktor ved byggeri og byomdannelse.
10 10 GRØN NORM Odense Kommune har etableret en række plankebroer langs Odense Å, der giver adgang til naturoplevelser i midten af Odense og tæt på, hvor folk bor. Projektet Ud i de blå Odense Å er etableret i et samarbejde mellem Nordea Fonden, Friluftsrådet og Odense Kommune Det vil gavne naturen, hvis hver eneste større danske by skaber sin egen grønne handleplan. DANMARKS GRØNNESTE STORBY Odense Kommune har besluttet sig for at blive Danmarks Grønneste Storby. Der er sat strategiske mål for en række indsatser fx at hver gang et vejtræ fældes, plantes to nye. Hver odenseaner skal have maksimalt 300 meter til et grønt område for blot at nævne nogle få af de 33 forslag, der er i handleplanen.
11 OM GREEN CITIES Green Cities for a Sustainable Europe er et EU projekt, der arbejder for flere grønne områder og mere natur i byerne. Målet er, at der kommer større opmærksomhed på betydningen af det grønne og at regulere lovgivningen, så der bliver faste rammer for, hvor stor en del af eksisterende byggeri, nybyggeri og større renoveringer, der skal øremærkes til bynatur. Green Cities indsamler casestudier om innovative og inspirerende projekter, der viser, hvordan grønnere bymiljøer kan påvirke trivsel, klima, økonomi, biodiversitet og social sammenhængskraft. Investeringen i grønne kvaliteter er efterspurgt af borgere og boligsøgende. Det giver en smukkere by, skaber bedre fysisk og mental sundhed, understøtter udviklingen af gode fællesskaber, giver en række miljømæssige fordele og øger antallet af planter og dyr og så er det en god samfundsmæssig forretning. Samlet set er investeringer i grønne kvaliteter en god idé. Jane Jegind, by- og kulturrådmand Odense Handleplan for Danmarks Grønneste Storby 2018 Green Cities er et samarbejde mellem brancheorganisationerne Danske Anlægsgartnere, Danske Landskabsarkitekter, Danske Planteskoler, Landskabsrådet og Park- og Naturforvalterne. Kontakt: info@green-cities.dk Kilder: Notat vedr. biofaktorberegning Naturstyrelsen og Friluftsrådet Nygaard, Bettina et al Erstatningsnatur Erfaringer og muligheder. Aarhus Universitet. Bockarjova, Marija et al Economic Valuation of Green and Blue Nature in Cities. Utrecht Universitet. Handleplan for Danmarks Grønneste Storby Odense Kommune, By- og Kulturforvaltningen. Mercer, Cathrine et al A Brief Guide to the Benefits of Urban Green Spaces. Leeds Universitet. Russo, Alissio og Giuseppe T. Cirella Modern Compact Cities: How Much Greenery Do We Need? International Journal of Enviromental Research and Public Health. Stigsdottir, Anna Ulrika et al SUSY grøn. Københavns Universitet. Grønt Indeks. Under udarbejdelse. Green Cities for a Sustainable Europe. Sell, Henrik og Morten DD Hansen Biodiversitet I byen. Natur og Museum.
12 12 GRØN NORM FØLG OS PÅ Facebook Thegreencitydk LinkedIn Green Cities Denmark Instagram Thegreencitydk Læs mere på thegreencity.eu/dk The content of this promotion campaign represents the views of the author only and is his/her sole responsibility. The European Commission and the Consumers, Health, Agriculture and Food Executive Agency (CHAFEA) do not accept any responsibility for any use that may be made of the information it contains. CAMPAIGN FINANCED WITH AID FROM THE EUROPEAN UNION THE EUROPEAN UNION SUPPORTS CAMPAIGNS THAT PROMOTE RESPECT FOR THE ENVIRONMENT
ANLÆG ET REGNVANDSBED I HAVEN GREEN CITIES EUROPE DET BIDRAGER TIL KLIMATILPASNINGEN OG SIKRER ET GODT LEVESTED FOR DYR OG PLANTER.
for a sustainable EUROPE GREEN CITIES ANLÆG ET REGNVANDSBED I HAVEN DET BIDRAGER TIL KLIMATILPASNINGEN OG SIKRER ET GODT LEVESTED FOR DYR OG PLANTER CAMPAIGN FINANCED WITH AID FROM THE EUROPEAN UNION THE
SÅDAN FÅR DU FLERE DYR, INSEKTER OG FUGLE I DIN HAVE!
for a sustainable EUROPE GREEN CITIES STYRK DEN BIOLOGISKE MANGFOLDIGHED SÅDAN FÅR DU FLERE DYR, INSEKTER OG FUGLE I DIN HAVE! DET HANDLER OM BIODIVERSITET CAMPAIGN FINANCED WITH AID FROM THE EUROPEAN
BYNATUR GREEN CITIES EUROPE EN DEL AF LØSNINGEN. for a sustainable THE EUROPEAN UNION SUPPORTS CAMPAIGNS THAT PROMOTE RESPECT FOR THE ENVIRONMENT
for a sustainable EUROPE GREEN CITIES BYNATUR EN DEL AF LØSNINGEN CAMPAIGN FINANCED WITH AID FROM THE EUROPEAN UNION THE EUROPEAN UNION SUPPORTS CAMPAIGNS THAT PROMOTE RESPECT FOR THE ENVIRONMENT MED GREEN
BYGGERI ELLER BYNATUR?
KONFERENCE PÅ CHRISTIANSBORG BYGGERI ELLER BYNATUR? kampen om kvadratmeterne Konference i Fællessalen på Christiansborg om, hvordan vi kan få flere grønne områder og mere natur ind i byen. Alle er enige
OPLÆG TIL GRØN NORM GREEN CITIES EUROPE. Metoder og værktøjer til mere og bedre bynatur. for a sustainable
for a sustainable EUROPE GREEN CITIES OPLÆG TIL GRØN NORM Metoder og værktøjer til mere og bedre bynatur CAMPAIGN FINANCED WITH AID FROM THE EUROPEAN UNION THE EUROPEAN UNION SUPPORTS CAMPAIGNS THAT PROMOTE
I Odense Kommunes samlede Bystrategi for byens transformation ses det grønne som en af de vigtigste faktorer
JANNIK NYROP CHEF FOR BYSTRATEGISK STAB I ODENSE KOMMUNE I Odense Kommunes samlede Bystrategi for byens transformation ses det grønne som en af de vigtigste faktorer Den grønne struktur trækkes fra det
Tårnby Kommunes træpolitik
Tårnby Kommunes træpolitik TÅRNBY KOMMUNE TEKNISK FORVALTNING 2019 Træpolitikken og dens seks hovedmål Tårnby Kommune ønsker at være en grøn kommune med attraktive byrum med frodige træer og grønne naturområder.
Tilgang og principper for Grøn Strategi. Oplæg i Bæredygtighedsrådet, maj 2017
Tilgang og principper for Grøn Strategi Oplæg i Bæredygtighedsrådet, maj 2017 Byudvikling Pres på arealer/fortætning / stigende grundpriser Udviklingsbehov Klimatilpasning Udviklingsbehov Sundhed fysisk
Design af Trekanten skabelsen af et levende byrum
Design af Trekanten skabelsen af et levende byrum Som mange andre bygninger fra 1930 erne og frem efter lider også Klerkegården under funktionalismens positive og negative sider. De fysiske forhold og
Workshop: Forbindelser mellem land og by Åben Land Konference maj 2014 SIDE 1
Workshop: Forbindelser mellem land og by Åben Land Konference 27.-27. maj 2014 SIDE 1 Green Infrastructure Enhancing Europe s Natural Capital Udfordringer Små og fragmenterede naturområder Klimaændringer
Bynatur Biodiversitet og byrumsdesign. - At skabe plads til både natur og mennesker
Bynatur Biodiversitet og byrumsdesign - At skabe plads til både natur og mennesker Program Tab af biodiversitet er bynatur svaret? Bynatur Biodiversitet i teorien Byrumsdesign i teorien Trekanten Bynatur
København: Grønne uderum som urbane uderum. Centerchef Jon Pape Center for Park og Natur Oslo, juni 2011
København: Grønne uderum som urbane uderum Centerchef Jon Pape Center for Park og Natur Oslo, juni 2011 Oversigt 1. Hvor er København? 2. Visioner og mål 3. Urbane tendenser - hvad siger københavnerne?
mal byen grøn Amager Vest Lokaludvalgs grønne høringssvar til Københavns Kommunes Kommuneplan 2019
mal byen grøn Amager Vest Lokaludvalgs grønne høringssvar til Københavns Kommunes Kommuneplan 2019 Når vi taler med borgerne i Amager Vest, fylder en grøn og bæredygtig by meget. Især grønne områder tæt
mal byen grøn Amager Vest Lokaludvalgs grønne høringssvar til Københavns Kommunes Kommuneplan 2019
mal byen grøn Amager Vest Lokaludvalgs grønne høringssvar til Københavns Kommunes Kommuneplan 2019 Når vi taler med borgerne i Amager Vest, fylder en grøn og bæredygtig by meget. Især grønne områder tæt
LOMMEPARKER, TRÆER OG ANDET GRØNT. - strategi for et grønnere København
LOMMEPARKER, TRÆER OG ANDET GRØNT - strategi for et grønnere København Mål og visioner for et grønnere København I visionen for København som Miljømetropol har vi under overskriften En grøn og blå hovedstad
Hvilken slags plan bliver det? - klimatilpasningsplanen
Hvilken slags plan bliver det? - klimatilpasningsplanen Birgitte Hoffmann 26. 2. 2013 Hvilke visioner skal planen styrke? Hvad skal Klimatilpasningsplanen lægge op til? Hvordan kan den bidrage til lokal
Strategi og FN s 17 verdensmål
Strategi og FN s 17 verdensmål - Hvad har FN s verdensmål at gøre med dansk planlægning? Byggelovsdag 2018 Britt Vorgod Pedersen, Bychef Gladsaxe Kommune FN - 17 Verdensmål for bæredygtig udvikling FN
BYNATUR I KØBENHAVN. Rikke Hedegaard Christensen, Teknik- og Miljøforvaltningen Planlovsdage marts 2019
BYNATUR I KØBENHAVN Rikke Hedegaard Christensen, Teknik- og Miljøforvaltningen Planlovsdage 2019 14. marts 2019 BYNATUR I KØBENHAVN Mål for 2025: 75 % af københavnerne oplever København som en grøn by
FORTOVSHAVER. - gør din gade grøn
FORTOVSHAVER - gør din gade grøn FORTOVSHAVER Gør din gade grøn Mangler du en grøn oase foran din bygning, hvor du kan tage en kop kaffe med naboen? Savner du biers summen og sommerfugles flaksen ude foran
Grønne tage. det livgivende, klima tilpassede alternativ
Grønne tage det livgivende, klima tilpassede alternativ fotokredit 8-tallet / Ty Stange / forside og side 2, 3, og 7 Toldboderne / Byggros / side 4 og 5 Peblinge Dosseringen og sedum / Gitte Lotinga /
Bilag 1: Tilgang og principper for Grøn Strategi en strategi for et grønt løft i byerne med fokus på sammenhæng og identitet
Bilag 1: Tilgang og principper for Grøn Strategi en strategi for et grønt løft i byerne med fokus på sammenhæng og identitet Byernes åndehuller Kolding Kommune er beriget med smukke naturområder, som vi
TRÆPOLITIK. April 2019
TRÆPOLITIK April 2019 Indholdsfortegnelse Indholdsfortegnelse... 1 Indledning:... 1 Træernes betydning for by, natur og mennesker... 1 Vision... 2 Værdier... 2 Strategiske mål... 3 Vi vil bevare eksisterende
OPSAMLING PÅ BYRÅDETS TEMADRØFTELSE 3 ROBUSTE GRØNNE MILJØER
OPSAMLING PÅ BYRÅDETS TEMADRØFTELSE 3 ROBUSTE GRØNNE MILJØER 31.10.18 - Arbejde med ny planstrategi - Roskilde Kommune 2018 PLANTEMA #3 ROBUSTE GRØNNE MILJØER I det følgende præsenteres en opsamling på
Skejby som fyrtårn: Nye attraktive grønne byrum
Skejby som fyrtårn: Nye attraktive grønne byrum Analyselag fra Skov & Landskab Vision og temaer Cecil C. Konijnendijk Konkurrencedygtighed Christian Fertner Brug og effekt af virksomheders udearealer Lene
DN Københavns høringssvar til: Strategi for bynatur i København.
DN København Dato: 20. august 2015 Til: Teknik og Miljøforvaltningen i København, Byens Udvikling. Att. Berit Ipsen Fra: Danmarks Naturfredningsforening i København. Ved Formand Louise Holst Hemmingsen,
Fokus for Friluftsrådet. frem mod 2020
Vores vision FRILUFTSLIV FOR ALLE i en rig natur på bæredygtigt grundlag. Friluftsrådets vision er, at alle har gode muligheder for at dyrke friluftsliv i en spændende natur. Naturen er grundlaget for
Teoretisk modul: Introduktion. Forfatter: Cristina Rocha Med bidrag fra Kirsten Schmidt Maria Kalleitner-Huber
Teoretisk modul: Introduktion Forfatter: Cristina Rocha Med bidrag fra Kirsten Schmidt Maria Kalleitner-Huber Introduktion til modulet Formål At illustrere for studerende, undervisere og virksomheder,
Bynatur og livskvalitet
AARHUS UNIVERSITET Bynatur og livskvalitet FAGUS høstkonferanse Lars Kjerulf Petersen Institut for Miljøvidenskab, AU-Roskilde 1 Projekt LiNaBy Formål: Undersøge samspillet mellem livsstil og naturkvalitet
Et eksempel på planlægning for naturen mm.
Natur og Miljø 2013 Session 1: Borgeren og naturen Et eksempel på planlægning for naturen mm. Jørgen Jørgensen Chef for Natur og Vand, Viborg Kommune Grønne Sammenhænge Natur- og Parkpolitik for Viborg
Klimatilpasning med naturkvalitet for øje. Stormøde i Vand i Byer, 3. juni 2014
Klimatilpasning med naturkvalitet for øje Stormøde i Vand i Byer, 3. juni 2014 Klimatilpasning med naturkvalitet for øje På den lange bane er bæredygtig udvikling et spørgsmål om balanceret sameksistens
Syddansk Universitet. Hønen eller ægget - hvorfor cykler cyklister. Christiansen, Lars Breum Skov; Madsen, Thomas. Publication date: 2015
Syddansk Universitet Hønen eller ægget - hvorfor cykler cyklister Christiansen, Lars Breum Skov; Madsen, Thomas Publication date: 2015 Citation for pulished version (APA): Breum, L., & Madsen, T. Hønen
LOMMEPARKER, TRÆER OG ANDET GRØNT
LOMMEPARKER, TRÆER OG ANDET GRØNT - strategi for et grønnere København København 2015 - Verdens Miljømetropol I 2015 er København med rette kendt som den af verdens hovedstæder, der har det bedste storbymiljø.
Metrikker og dokumentation Sådan argumenterer forsyning og kommune for innovativ klimatilpasning
Metrikker og dokumentation Sådan argumenterer forsyning og kommune for innovativ klimatilpasning Forord Aalborg Universitet har udviklet en oversigt over forskellige metrikker og former for dokumentation,
Planstrategi 2015 Den 4. november 2015, Langeskov
Fællesskab i Kerteminde Kommune Velkommen til Dialogmøde Planstrategi 2015 Den 4. november 2015, Langeskov Aftens program 18.30-19.30 Kommunernes planlægning, ved Jesper Hempler, Formand for Teknik- og
Grønne tage. det livgivende, klimatilpassede alternativ
Grønne tage det livgivende, klimatilpassede alternativ fotokredit 8-tallet / Ty Stange / forside og side 2, 3, og 7 Toldboderne / Byggros / side 4 og 5 Peblinge Dosseringen og sedum / Gitte Lotinga / side
Grøn strategi i Næstved Kommune
Grøn strategi i Næstved Kommune 1 Indhold 1. Formål:... 3 2. Vision:... 4 2.1. Bevarelse:... 4 2.2. Strategisk planlægning.... 5 2.3. Variation, oplevelser og sundhed:... 5 2.4. Samarbejde og information...
SDSD CLEAN. Innovating Green Solutions
SDSD CLEAN Innovating Green Solutions AGENDA 1. Hvem er CLEAN? 2. Hvad laver vi? 3. Hvordan arbejder vi? 2 STÆRKESTE CLEANTECH KLYNGE I DANMARK CLEAN er resultatet af en fusion mellem Lean Energy Cluster
Forslag til folketingsbeslutning om vurdering og sikring af byernes grønne områder og af bymiljøet
2009/1 BSF 204 (Gældende) Udskriftsdato: 9. juli 2016 Ministerium: Folketinget Journalnummer: Fremsat den 7. april 2010 af Ida Auken (SF), Steen Gade (SF), Anne Grete Holmsgaard (SF) og Ole Sohn (SF) Forslag
En ny national plan for for for artsforvaltning
En ny national plan for for for artsforvaltning Biodiversitetssymposium 28.-29. januar 2015 Af Michael Grell migre@nst.dk Naturstyrelsen, Biodiversitet og arter NLK Anbefaling 1: Klare mål og strategier
UDVIKLING AF FREDERIKSBERG HOSPITAL
UDVIKLING AF FREDERIKSBERG HOSPITAL Overordnet vision og delvisioner På Hospitalsområdet skaber vi et åbent, imødekommende, grønt og blandet byområde, hvor LIV og RO forenes i et bykvarter med bæredygtige
Green Roofs in Copenhagen
1 Inspiration Grønne tage behøver vand Det reducerer mængden af overløb Det forbedrer vandkvaliteten Grønt tag på Nationalbanken Spildevandsplan 2008 2 3 4 5 Peblinge Dosseringen/ Veg Tech Grønne tage
unity power www.noah.dk www.communitypower.eu Name - Date
unity power www.noah.dk www.communitypower.eu Name - Date Henning Bo Madsen! Arbejdet med energi / energipolitik siden 1979 som græsrod og i forskellige projekter.! P,t, ansat i NOAH Friends of the Earth
Strategi for Bytræer. - et element i en attraktiv og levende by
Strategi for Bytræer - et element i en attraktiv og levende by 1 Strategi for Bytræer Strategi for Bytræer i Odense Kommune 2013 2023 er udarbejdet i 2013. Odense Kommune By og Kulturforvaltningen Park
SAMARBEJDSAFTALE - Et forpligtende miljøsamarbejde for kommuner. greencities.dk
SAMARBEJDSAFTALE - Et forpligtende miljøsamarbejde for kommuner greencities.dk Forord Kommunerne i Green Cities har høje miljøambitioner og vilje til at indgå i et forpligtende samarbejde. Resultaterne
Energi og byer planlægning, indikatorer og rebound effekter erfaringer fra EU-RP7 projekt PLEEC Christian Fertner
Energi og byer planlægning, indikatorer og rebound effekter erfaringer fra EU-RP7 projekt PLEEC Christian Fertner Institut for Geovidenskab og Naturforvaltning (IGN) Københavns universitet chfe@ign.ku.dk
Strateginotat Lege- og aktivitetsområder i Aalborg Kommune
Aalborg den 20. december 2016 Strateginotat Lege- og aktivitetsområder i Aalborg Kommune Indledning Aalborg Kommune er inde i en rivende udvikling og i kraftig vækst med en befolkningstilgang på ca. 2500
FREDERIKSBERG HOSPITAL - HELE BYENS NYE KVARTER!
FREDERIKSBERG HOSPITAL - HELE BYENS NYE KVARTER! VISION På hospitalsområdet skaber vi et åbent, imødekommende, grønt og blandet byområde, hvor LIV og RO forenes i et bykvarter med bæredygtige fremtidsløsninger
Fremhæv et eller Vis hjælpelinjer som hjælp ved
Anna Paldam Folker Forskningsleder (konst.), ph.d. anpf@si-folkesundhed.dk Sund By Netværksdage Sørup Herregård Ringsted Den 4. april 2017 NATUR - SOM ARENA FOR DET SUNDHEDS- FREMMENDE ARBEJDE Jeg har
Hotel H10 ITACA Av. Roma, 22 E-08015-Eixample-Sants Station-Barcelona T (34) 93 226 55 94 h10.itaca@h10hotels.com
KTC - Studietur Barcelona 25. 27. maj 2016 Hotel H10 ITACA Av. Roma, 22 E-08015-Eixample-Sants Station-Barcelona T (34) 93 226 55 94 h10.itaca@h10hotels.com Barcelona Barcelona opfattes i dag som en global
Klimaet ændrer sig. Den Klimatilpassede Kommuneplan. Den Klimatilpassede Kommuneplan. Hedensted Kommune 15. April 2010 Niels Rauff
Klimaet ændrer sig Niels Rauff Fra vision til plan Visionen Hvordan skaber vi tryghed og sikkerhed? - og hvordan kan vi håndtere klimakonsekvenserne og samtidig udvikle byens kvaliteter? Hvad skal sikres?
modelfoto 2. fase FORVANDLINGSsPARKEN Én samlende park med mange fortællinger ARKITEKT KRISTINE JENSENS TEGNESTUE
modelfoto 2. fase FORVANDLINGSsPARKEN Én samlende park med mange fortællinger 07.04.2017 ARKITEKT KRISTINE JENSENS TEGNESTUE LANDSKAB PLANLÆGNING & BYRUM MAA MDL DANSKE ARK Bexcom, Karin Bendixen Ergoterapeut,
Grønne tage i København Dorthe Rømø
1 Inspiration Grønne tage behøver vand Det reducerer mængden af overløb Det forbedrer vandkvaliteten Grønt tag på Nationalbanken Spildevandsplan 2008 2 3 4 5 Peblinge Dosseringen/ Veg Tech Grønne tage
Birgitte Hoffmann 25 Oktober The liveable City Kreativt brug af vand
Birgitte Hoffmann 25 Oktober 2012 The liveable City Kreativt brug af vand Hvad er en liveable city? - Tony Wong Australia - Byliv Danmark Hvordan bidragervand håndtering? - Vand som grundlag for eksistens
IKONISKE TRÆER TRÆER. materiale til LOKALUDVALG 2016
IKONISKE TRÆER 100.000 TRÆER materiale til LOKALUDVALG 2016 IKONISKE TRÆER 100.000 TRÆER materiale til LOKALUDVALG 2016 INDHOLD Kort præsentation af strategi for bynatur Præsentation af hvad er ikoniske
Opstart Har I brug for rådgivere, der kender alt til helhedsplaner og selv har arbejdet i det almene?
Helhedsplaner Afklaring Hvordan kan jeres boliger og afdeling udvikles? ALECTIA tilbyder både individuelle og standardiserede løsninger. Ideer og/eller en strategi Gennem dialog og samarbejde med beboerne,
Notat over bemærkninger til Naturrådets anbefalinger til kommunens arbejde med Grønt Danmarkskort
Notatark Sagsnr. 01.02.15-P16-1-18 Sagsbehandler Lene Kofoed 8.11.2018 Notat over bemærkninger til Naturrådets anbefalinger til kommunens arbejde med Grønt Danmarkskort Notat over bemærkninger fra Naturråd
COMPACT CITY OG BÆREKRAFT
NORSK PLANMØTE 2010 COMPACT CITY OG BÆREKRAFT HVOR TETT VIL VI BO? JENS KVORNING PROFESSOR CENTER FOR BYPLANLÆGNING KUNSTAKADEMIETS ARKITEKTSKOLE KØBENHAVN TÆTHED FYSISK TÆTHED EN FORUDSÆTNING FOR BÆREDYGTIGHED
Velkommen til møde i Bæredygtighedsrådet Den 2. juni 2016
Velkommen til møde i Bæredygtighedsrådet Den 2. juni 2016 Storplettet perlemorssommerfugl Løvfrø Overdrev ved stråruplund i nærheden af Skamlingsbanken Dagsorden Kl. 15.00 kl. 15.05 Kl. 15.30 Kl. 16.00
13. marts Sagsnr Dokumentnr Sagsbehandler Sofie Wedum Withagen
KØBENHAVNS KOMMUNE Økonomiforvaltningen Center for Byudvikling NOTAT 13. marts 2019 Sagsnr. 2019-0066376 Dokumentnr. 2019-0066376-2 Intern høring af Forslag til Kommuneplan 2019 - Skabelon til høringssvar
Grønne tage i København
1 Ideen og opstartsfasen Udfordringer Stigende miljøkrav kræver store investeringer til reduktion af overløb Klimaændringer vil give størrer regnskyl der overstiger kloaksystemets kapacitet - det kræver
Bo Rasmussen, Kommunaldirektør Gladsaxe Kommune 4. april 2019
Bo Rasmussen, Kommunaldirektør Gladsaxe Kommune 4. april 2019 Gladsaxestrategien 2018-22: Bæredygtig vækst og velfærd Gladsaxe en ambitiøs og fagligt stærk velfærds- og vækstkommune - gode forudsætninger
Natur kan lindre stress, smerter og depression
NATUR kan lindre stress, smerter og depression fremhæves i en række undersøgelser som afgørende for lindring af stress, smerter og depression*. er et vigtigt element for patienter, pårørende og personale.
BORGERPANELET VORES ODENSE
BORGERPANELET VORES ODENSE Tema: Danmarks grønneste storby Samlede resultater 2. kvartal, maj 2017 KORT OM UNDERSØGELSEN Der gennemføres årligt tre undersøgelser i Odense Kommunes borgerpanel. Nærværende
TÆTTERE PÅ DET GODE LIV vordingborg.dk. Politik for NATUR OG MILJØ
TÆTTERE PÅ DET GODE LIV vordingborg.dk Politik for NATUR OG MILJØ VISION Kommunens overordnede natur- og miljøvision: Vordingborg Kommune har et smukt kystlandskab og en mangfoldig natur, der får kommunen
Sustainable Energy Communities in Historic Urban Areas
DANSK UDGAVE SECHURBA projektets overordnede mål er at få sat bæredygtige energitiltag i historiske bygninger og områder på dagsorden i de kommende energipolitikker og lokale udviklingsprogrammer. Dette
Odenses gode historie
Odenses gode historie Kursus Byens vand Odense 14-01-2010 v/susanne Gerdes Byplan, Odense Kommune Lidt forhistorie før 2 BG Nøden tvang os politisk workshop 2006 - Odense Kommune og Vandselskabet havde
Bytræer er med til at afbøde virkningerne af klimaændringer
Dato: 26-11-2009 Videnblad nr. 08.01-22 Emne: Træer Bytræer er med til at afbøde virkningerne af klimaændringer Træer og grønne områder kan være med til at hjælpe os gennem en hverdag med et ændret klima.
Arkitektur i Gladsaxe. oplæg til arkitekturguide
Arkitektur i Gladsaxe oplæg til arkitekturguide Indhold Baggrund 3 Guidens formål 5 Skitse til indhold 7 Skitse til arbejdsplan 9 2 Baggrund Lige siden 1997, hvor arkitektonisk kvalitet blev tilføjet i
NATUREN SKAL SÆTTE OS PÅ LANDKORTET
VISION 4: NATUREN SKAL SÆTTE OS PÅ LANDKORTET Profilering, turisme og bosætning. Kommunen har en fantastisk og smuk natur, som er en værdifuld ressource i forhold til det gode liv, bosætning og turisme.
HOVEDSTRUKTUR BILAG 1 KLIMATILPASNINGSPLAN FOR VARDE KOMMUNE VARDE KOMMUNE - KOMMUNEPLAN 2013-2014
HOVEDSTRUKTUR BILAG 1 KLIMATILPASNINGSPLAN FOR VARDE KOMMUNE VARDE KOMMUNE - KOMMUNEPLAN 2013-2014 13. AGENDA 21 OG KLIMA RETNINGSLINJER FOR PLANLÆGNINGEN BYRÅDETS MÅL Byrådet ønsker at tage lokalt ansvar
13. marts Sagsnr Dokumentnr Sagsbehandler Sofie Wedum Withagen
KØBENHAVNS KOMMUNE Økonomiforvaltningen Center for Byudvikling NOTAT 13. marts 2019 Sagsnr. 2019-0066376 Dokumentnr. 2019-0066376-2 Intern høring af Forslag til Kommuneplan 2019 - Skabelon til høringssvar
Kommunale friluftsstrategier og planlægning for friluftsliv
Kommunale friluftsstrategier og planlægning for friluftsliv Disposition Friluftsliv i nuværende kommuneplaner Friluftsstrategier - hvad er det og hvordan arbejder kommunerne med dem? Hvorfor lave en friluftsstrategi?
På vej mod et bedre bymiljø
NVF s danske udvalg for Miljø og Transport i byer arrangerer: På vej mod et bedre bymiljø Hvor: I Odense på Odense Slot Hvornår: 1.-3. oktober 2009 Program nederst Brug fagligheden og vær med til at skabe
Blik på helheden giver nye muligheder
Blik på helheden giver nye muligheder Vores samfund forandrer sig. Blot inden for de seneste årtier er store industriområder blevet forladt. Mange egne i Danmark er samtidig blevet tydeligt mærket af,
UDKAST FREDERIKSBERG HOSPITAL HELE BYENS NYE KVARTER VISION
UDKAST HELE BYENS NYE KVARTER FREDERIKSBERG HOSPITAL VISION JANUAR 2019 JUNI 2018 BORGERDIALOG Visionsprocessen - i tre spor IDÉWORKSHOP 1, 2, 3, 4 & 5 + KULTURNAT + DIGITALE INPUT AKTØRDIALOG AKTØRMØDER
CEPH projektet. Videreuddannelse til passivhusdesigner Eksempler på undervisningsmateriale
CEPH projektet Videreuddannelse til passivhusdesigner Eksempler på undervisningsmateriale (dansk version) With the support of: The sole responsibility for the content of this publication lies with the
ET UNDERVISNINGSFORLØB I MINECRAFT OM PLANLÆGNING AF FREMTIDENS BÆREDYGTIGE BY
ELEVVEJLEDNING REGNEN KOMMER! ET UNDERVISNINGSFORLØB I MINECRAFT OM PLANLÆGNING AF FREMTIDENS BÆREDYGTIGE BY Dette materiale er udarbejdet af Dansk Arkitektur Center til forberedelse af forløbet Regnen
BYNÆR NATUR et afsnit i naturplanen
BYNÆR NATUR et afsnit i naturplanen 1. De kommunale arealer i spil 2. Dyrk Svendborg et tværgående eksperiment 3. Projekter i byen eller i det bynære eksempler og diskussion MÅL Hvad vil vi? Forbedre eksisterende
Program (ECAP) for SMV kompetence opbyggende seminar. Finde de svar, der giver brugbare løsninger
Environmental Compliance Assistance Program (ECAP) for SMV kompetence opbyggende seminar Finde de svar, der giver brugbare løsninger René Grøn European Commission DG Environment and Industry Miljømæssige
Natur- og. friluftsstrategi Ringsted Kommune 2014. Forslag v. Aksel Leck Larsen Formand f. Grønt Råd Fremlagt på Grønt Råds møde d. 23. sept.
Natur- og friluftsstrategi Ringsted Kommune 2014 Forslag v. Aksel Leck Larsen Formand f. Fremlagt på s møde d. 23. sept. 2014 Foto: Aksel Leck Larsen Naturpolitik Ringsted Kommune rummer en storslået natur
HVAD ER BYFORNYELSE? BILAG 3. ÅRLIG INDSATS: Energirenovering af ca boliger. Heraf 100 boliger med installationsmangler. fjernvarme).
BILAG 3 HVAD ER BYFORNYELSE? Byfornyelse er overordnet reguleret af Lov om byfornyelse og udvikling af byer (Byfornyelsesloven) og gennemføres i et samarbejde mellem kommune og stat. Byfornyelsesloven
NOTAT. Nybyggeri af almene boliger i fremtiden - Debatoplæg
NOTAT By- og Kulturforvaltningen Plan og Byg Salg og Udlejning Odense Slot Indgang G Nørregade 36-38 Postboks 730 5000 Odense C www.odense.dk Tlf. 65512694 Fax 66133222 E-mail pb.bkf@odense.dk Nybyggeri
LOMMEPARKER, TRÆER OG ANDET GRØNT
LOMMEPARKER, TRÆER OG ANDET GRØNT - strategi for et grønnere København København 2015 - Verdens Miljømetropol I 2015 er København med rette kendt som den af verdens hovedstæder, der har det bedste storbymiljø.
Miljø- og Teknikudvalget. Evaluering af udviklingsmål 2017
Evaluering af udviklingsmål 2017 Februar 2018 Indhold...3 MTU 1 Mangfoldig natur...3 MTU 2 Færre uheld i trafikken...4 MTU 3 Flere buspassagerer på det samlede busnet...5 MTU 4 Klimaforebyggelse CO2...6
DET SKAL VÆRE HELT NATURLIGT AT SAMARBEJDE!
DET SKAL VÆRE HELT NATURLIGT AT SAMARBEJDE! 8 VISION 2: NATUREN TILBAGE I ALLES LIV Livskvalitet, oplevelser og sundhed Hjørring Kommune vil gerne inspirere den enkelte borger til at invitere naturen ind
Naturkvalitetsplanen i korte træk
Naturkvalitetsplanen i korte træk Hvordan skal de beskyttede naturområder udvikle sig frem mod 2025 Hvad er beskyttet natur? Naturkvalitetsplanen gælder for de naturtyper som er beskyttet mod tilstandsændringer
Aalborg Commitments vs. Liveable Cities. AC: Mål og resultater SUMP: Plan og indsats
Aalborg Commitments vs. Liveable Cities AC: Mål og resultater SUMP: Plan og indsats Tidsplan 2006 AC LC Jan. Valg af mål til serviceeftersyn Kortlægning plan og værktøjer Feb. Serviceeftersynet do Maj
Kan vi måle værdien? Et kommunalt perspektiv på effektmåling. når dét vi forsøger at måle, er hverdagens fællesskaber
Kan vi måle værdien? Et kommunalt perspektiv på effektmåling når dét vi forsøger at måle, er hverdagens fællesskaber WORKSHOP?? Program for de næste 45 minutter: Præsentation Kort om Center for Civilsamfund
Den nationale ramme for bæredygtig udvikling. Green Cities efterårskonference
Den nationale ramme for bæredygtig udvikling Green Cities efterårskonference Claus Torp Vicedirktør,Miljøstyrelsen Tænk globalt handl lokalt Bæredygtig udvikling handler fortsat om at tænke globalt og
Danmarks grønne fremtid
Danmarks grønne fremtid Udfordringer og muligheder i byudviklingsprocesser v/mette Lis Andersen, direktør for Realdania By Danske Parkdage, Aalborg, 14. september 2012 På vej mod 2050 Partnerskaber Grøn
Byindsatsen i Regionalfondsprogrammet 2014-2020. Chefkonsulent Pernille von Lillienskjold Erhvervsstyrelsen
Byindsatsen i Regionalfondsprogrammet 2014-2020 Chefkonsulent Pernille von Lillienskjold Erhvervsstyrelsen Hvad står der i forordningerne? (1) Rammer i forordningerne: Mindst 5 pct. af regionalfondsmidlerne
KLIMATILPASNING. Foto Ursula Bach
KLIMATILPASNING I de kommende år skal Københavns klimatilpasningsplan omsættes til konkrete anlægsprojekter. Klimatilpasning handler om at ruste København til at modstå de vejrmæssige udfordringer som
BÆREDYGTIGHEDS STRATEGI
BÆREDYGTIGHEDS STRATEGI 2016-2019 BÆREDYGTIGHEDSSTRATEGI i Fredericia Kommune Fredericia vil være en bæredygtig by og kommune. Derfor har Fredericia Byråd vedtaget en strategi med rammer og mål for, hvordan
Bæredygtighed i planlægning i Københavns Kommune. Vida Christeller Center for Byplanlægning
Bæredygtighed i planlægning i Københavns Kommune Vida Christeller Center for Byplanlægning Fingerplanen Kommuneplan 2015 1. Grøn boligby 6. Infrastruktur 2. Sammenhængende by 5. Greater Copenhagen 3. Kvalitet
RUDERSDAL PLANSTRATEGI Dialogmøde 8. november 2018 De smukke omgivelser & Vand som et aktiv
RUDERSDAL PLANSTRATEGI 2019 Dialogmøde 8. november 2018 De smukke omgivelser & Vand som et aktiv PROGRAM FOR DIALOGMØDET Velkomst og introduktion 19.00 Oplæg om De smukke omgivelser og Vand som et aktiv
NEVF. Udvalg: TPU MAHA PIOD. Udvalg: ØU PIOD NEVF. Udvalg: KMU. FLKL, Park&Vej HARE MAHA NEVF. Udvalg: KMU
21.5.2010/ Green Cities status 2. kvartal 2010 Green Cities mål nr. 1 Vandforbrug i husholdninger Vi vil inden 2012 reducere vores vandforbrug i husholdninger til maksimalt 100 liter pr. døgn pr. indbygger
Bynatur i København. Strategi 2015-2025
Bynatur i København Strategi 2015-2025 Indhold Forord 3 mere og bedre bynatur 5 københavns kommunes målsætninger 7 bynatur i københavn 9 derfor bynatur i københavn 13 københavnere har brug for bynaturen
MINI GUIDE TIL ET BÆREDYGTIGT
MINI GUIDE TIL ET BÆREDYGTIGT LÆSEVEJLEDNING Lejerbos bæredygtige boliger er beskrevet i tre dokumenter, som samlet tegner Lejerbos koncept for almene bæredygtige boliger. Visionsdokumentet beskriver den
Bedre Miljø i Byerne. EU s temastrategi for bymiljøet
Bedre Miljø i Byerne EU s temastrategi for bymiljøet Søren Dyck-Madsen Det Økologiske Råd Hvorfor fokus på bymiljøet? Miljøproblemerne koncentreres i byerne støj, luftforurening, kemikalier, overforbrug
Planlægning i Danmark år V. kontorchef Holger Bisgaard, Naturstyrelsen
Planlægning i Danmark år 2020 V. kontorchef Holger Bisgaard, Naturstyrelsen » så samfundsudviklingen kan ske på et bæredygtigt grundlag i respekt for menneskets livsvilkår og for bevarelsen af dyre- og