Krav nr. 1 Brug af projektweb i byggeprojekter
|
|
- Victoria Christoffersen
- 8 år siden
- Visninger:
Transkript
1 De relevante projektdeltagere er de parter, der i et traditionelt papirbaseret system kommunikerer skriftligt, dvs. sender breve, tegninger, faxer og sender mails. Primære parter (fx bygherre, rådgiver, arkitekt, entreprenør) og alle, der deltager i projektering, er altid relevante parter. Projektweb skal også sikre, at byggepladsens personale får adgang til information. Byggepladsfolk er derfor relevante deltagere. Bygherren skal vurdere i hvilket omfang særlige underrådgivere (fx landinspektører, geoteknikere) skal tilknyttes projektweb. Bygherren skal afhængigt af entrepriseform og opdeling vurdere, i hvilket omfang underentreprenører og underleverandører skal være tilknyttet projektweb Krav nr. 1 Brug af projektweb i byggeprojekter Projektinformation er alle de dokumenter, (tegninger, beskrivelser, breve mv.) der udarbejdes under byggeprocessen. Mails bør også integreres i projektwebben Der må fx ikke være tegninger eller beskrivelser, der ikke kan findes på projektwebben. Det betyder, at også materiale fra fx underrådgivere, underentreprenører og leverandører, der ikke er tilknyttet projektweb, skal lægges ind på projektweb Bygherren skal sikre, at alle relevante projektdeltagere i et byggeprojekt anvender projektweb, således at al projektinformation så vidt muligt udveksles via denne. Bygherren skal fastsætte regler, der sikrer effektiv brug af projektwebben. Det skal herunder sikres, at der når et dokument føjes til projektwebben tages stilling til, hvem dokumentet er relevant for og hvorvidt, der skal adviseres. Ved enhver tilføjelse af dokumenter skal ud over dato angives fyldestgørende metadata for: Emne, dokumenttype, status Metadata er data om data. Et tegningshovede på en almindelig papirtegning er således et metadata-felt. Metadata skal knyttes til ethvert dokument for at identificere dokumentet og muliggøre søgning og fremfinding. Bygherren bør opstille regler for metadata både på den enkelte sag og også gerne ensartet på evt. andre sager Emne: Et tekstfelt, der udfyldes med en kort tekst, der beskriver indholdet, fx: Fundering Dørplader Statiske beregninger Dokumenttype: Et tekstfelt, der udfyldes med definerede betegnelser, fx: Tegning Referat Tidsplan Disse forhold kan aftales i IKT-ydelsesspecifikationen, se bips anvisning F102, Byggeriets IKT-specifikationer Status: Et tekstfelt der angiver status (gyldighed/ eller færdighedsgrad): Under udarbejdelse Gældende Arkiv
2 En sikker projektwebløsning indeholder 4 centrale elementer: Hver bruger skal have et personligt log-in, dvs.et brugernavn og en adgangskode eller en digital signatur Projektwebsystemet skal være tilgængeligt og fungere i mindst 99% af tiden Selve projektweb-systemet skal leveres og drives af en uafhængig part Der skal foretages back-up 1 gang i døgnet Projektwebsystemet skal understøtte det arbejdssprog, som fremgår af udbudsmaterialet. Det vil normalt sige dansk. Krav nr. 2 Projektwebløsning Bygherren skal sikre, at der stilles en effektiv og sikker projektwebløsning til rådighed for projektdeltagerne. Det skal i denne forbindelse sikres: at projektwebbens brugerflade understøtter projektets arbejdssprog at der til hvert projekt tilknyttes et unikt projektnummer at projektwebben danner en historik over dokumenter og brugere at projektwebben kan vise alle dokumenter i en bestemt statusgruppe at der på byggepladsen er adgang til projektwebben for alle relevante projektdeltagere at produktionstegninger kan printes i A3 på byggepladsen På byggepladsen skal der være adgang til Internet og forefindes en A3 printer. Enten som et avanceret trådløst netværk til eget udstyr - men fælles printer eller med et fælleskontor med nødvendigt udstyr. Projektwebben skal holde styr på både dokumenters historie (datoer og versioner), og på brugernes handlinger. Hvem har været på og hvornår, hvem har lagt hvilke dokumenter ind og slettet andre osv. Denne historik skal kunne ses af alle brugere Hvert byggeprojekt i Danmark skal have et unikt projektnummer. Dette nummer kan opfattes som et nationalt sagsnummer. bips kan levere unikke projektnumre Ifølge krav nr. 1 skal alle dokumenter have tildelt en status. En statusgruppe er derfor fx alle gældende tegninger. Projektweb skal kunne vise en sådan gruppe og fx lave en oversigt (fx i dette tilfælde en tegningsfortegnelse)
3 Læsbart betyder, at tegningernes tekst er læsbar og at stregtykkelser og signaturer tydeligt skal kunne ses og identificeres. Læsbarheden skal være til stede for håndværkere under byggepladsforhold, hvilket blandt andet indebærer ikke altid optimale lysforhold Produktionstegninger er alle tegninger, der skal anvendes på byggepladsen. Det betyder, at det er alle tegninger, der skal anvendes af de udførende. Krav nr 3 Tegningsformat Bygherren skal sikre, at tegningssættet opbygges således, at alle produktionstegninger kan udskrives læsbart i format A3 eller mindre, herunder skal sikres at tegninger skal påføres målestoksfigur, der angiver målestoksforholdet visuelt En målestoksfigur er et lille billede/tegning af en målestok med længdeinddelinger. Ved at påføre en målestoksfigur på tegningen vil brugeren lettere kunne forstå målestoksforholdet, især hvis tegningen er nedfotograferet. Se eksemplet på en målestoksfigur i det grønne felt til højre A3 formatet er pr. definition 297 gange 420 mm m
4 Brug af bygningsmodeller til visualisering og simulering er særdeles gode værktøjer til at forstå og få indtryk af et projekt. Der er et stort spænd i detaljeringsgrad i en bygningsmodel fra en simpel volumenmodel, der viser de fysiske dimensioner, til en bygnings/rummodel man kan vandre virtuelt rundt i. Det er helt op til Bygherren at vurdere, om der skal anvendes en bygningsmodel, og hvor detaljeret den skal være. Der er ikke noget krav om, at denne vurdering skal dokumenteres. Bygningsmodellen er en 3- dimensional repræsentation af alle projektets dele eventuelt inkl. omkringliggende områder og miljøer. Krav nr. 4a Anvendelse af bygningsmodel i konkurrencer 3-20 mio kr Bygherren skal vurdere om anvendelse af bygningsmodel i idé- og projektkonkurrencer vil bidrage væsentligt til at belyse de indkomne forslags arkitektoniske og tekniske kvaliteter og i givet fald stille krav om anvendelse af en bygningsmodel Illustrationer af bygningsmodeller i forskellig detaljeringsniveau er vist i bips anvisning C102 CAD-manual 2008
5 Bygningsmodellens indhold afhænger bl.a. af ønskerne til modellens informationsniveau. Skal modellen bruges til forskellige visualiseringer, simuleringer mm., skal der stilles krav herom. Ønsker bygherren brand eller lys-simuleringer, vil der være større krav til modellens indhold, i forhold til krav om fx et skyggediagram. Bygherren skal afhængig af bygningens funktion beskrive, hvilket indhold modellen skal indeholde. Bygningsmodellen er en 3-dimensional digital repræsentation af alle projektets dele eventuelt inkl. omkringliggende terræn og bygninger. For at det kan kaldes en bygningsmodel, skal den indeholde både geometriske og egenskabsinformationer. Egenskabsinformationer er fx vinduer, døre, overflader. Krav nr 4 b Anvendelse af bygningsmodel i konkurrencer > 20 mio. kr. Simulering, visualisering mv. kan f.eks. være skyggediagram, stillbilleder, akustisk-, indeklima- og brandsimulering. Bygherren skal i konkurrencebetingelserne til projektkonkurrencer stille krav om aflevering af en bygningsmodel. Bygherren skal specificere krav til bygningsmodellens indhold og informationsniveau samt i relation hertil nærmere beskrive anvendelsen af modellen til simulering, visualisering m.v.. Kravene skal mindst omfatte bygningens geometriske grundformer (volumener). Bygningsmodellen skal være objektbaseret og afleveres i IFC-format. Udveksling mellem parterne kan dog ske i andet format, såfremt der er enighed om dette. Informationsniveauet i bygningsmodellen er et udtryk for detaljeringsgraden af modellen. Alt efter modellens brug skal bygherren tage stilling til, hvilken detaljering, der skal stilles krav om. En objektbaseret bygningsmodel er opbygget af byggeobjekter, som kan tilknyttes alfanumeriske data, såsom projektdata, egenskabsdata, produktdata til beregninger, mængdeudtag og prisberegninger. Et byggeobjekt er en bygningsdel eller et rum i bygningen. Et objekt kan have forskellige detaljeringsniveauer fx taget, tagstenen eller skruen til fastgørelse. IFC (Industry Foundation Classes) er en standard for udveksling af CAD-data, specielt beregnet til udveksling af 3D modelbaserede tegninger og data.
6 Brug af bygningsmodeller til visualisering og simulering er særdeles gode værktøjer til at forstå og få indtryk af et projekt. Der er et stort spænd i detaljeringsgrad i en bygningsmodel fra en simpel volumenmodel, der viser de fysiske dimensioner, til en bygnings/rummodel man kan vandre virtuelt rundt i. Det er helt op til bygherren at vurdere, om der skal anvendes en bygningsmodel, og hvor detaljeret den skal være. Der er ikke noget krav om, at denne vurdering skal dokumenteres. Bygningsmodellen er en 3- dimensional repræsentation af alle projektets dele eventuelt inkl. omkringliggende områder og miljøer. Krav nr. 5a Anvendelse af bygningsmodel 3 20 mio kr Bygherren skal vurdere, om anvendelse af bygningsmodel ud fra en samlet bedømmelse af økonomi og nytteværdi kan betragtes som hensigtsmæssig og i givet fald stille krav om udarbejdelse af en bygningsmodel for det aktuelle byggeri, relateret til projektets faser. Illustrationer af bygningsmodeller i forskellig detaljeringsniveau er vist i bips anvisning C102 CAD-manual 2008
7 Den ansvarlige for bygningsmodellen, vil oftest være den, som er udpeget som CAD-projektansvarlig for projektet. Krav nr. 5 b Anvendelse af bygningsmodel > 20 mio. kr Konsistenskontrol indebærer en sikring af at modellen fx opfylder det, der er truffet aftale om i IKTydelsesspecifikationen, der bygger på bips CAD-manual Bygningsmodellen er en 3-dimensional digital repræsentation af alle projektets dele eventuelt inkl. omkringliggende terræn og bygninger. For at det kan kaldes en objektbaseret bygningsmodel, skal den indeholde både geometriske og egenskabsinformationer. Egenskabsinformationer kan fx beskrive vinduers, døres, og overfladers egenskaber. Bygherren skal stille krav om udarbejdelse af en bygningsmodel. Bygherren skal udpege en ansvarlig for bygningsmodellen og over for denne og relateret til projektets faser stille krav om modellens indhold, informationsniveau, opbygning, vedligehold, konsistenskontrol, anvendelse, funktionalitet og tilgængelighed. Bygherren skal stille krav om, at bygningsmodellen er objektbaseret og afleveres i IFC-format. Udveksling mellem parterne kan dog ske i andet format, såfremt der er enighed om dette. Bygherren skal stille krav om, at bygningsmodellen (inkl. evt. fagmodeller) og øvrige CAD-filer stilles til rådighed for de udførende i som minimum i IFC format. Igennem projektets forskellige faser vil bygningsmodellen ligeledes gennemgå forskellige faser udtrykt i detaljeringsgrad og indhold. I projektforløbet kan nogle dele af modellen befinde sig på et andet detaljeringsniveau end andre dele af modellen. Modellens indhold er de informationer der ligger i de objekter modellen er opbygget af. Det kan f.eks. være info om produkter, overflader, materialer eller luftskifte i et rum. Informationsniveauet i modellen henviser til modellens detaljerings-grad. Dette vil variere gennem projektet og det bør beskrives hvilket niveau bygherren vil stille krav om på forskellige faser/tidspunkter i projektet. Modellens opbygning i etager, etaper eller andre opdelinger skal beskrives.
8 bips B100 hedder nu B B1.000 er en de facto standard og vejleder om strukturen i beskrivelser. B1.000 kan hentes gratis i PDF-udgave på Den beskrivende mængdefortegnelse (BMF) skal tolkes som udbud med mængder og omfatter en bygningsdelsbeskrivelse med de prisrelevante specifikationer en tilbudsliste med angivne udbudsmængder opgjort i prisbærende poster og en sammenhæng mellem beskrivelser, CAD-model og tilbudslistes poster. Krav nr 6a Standardisering af udbudsmateriale og beskrivende mængdefortegnelse 3 20 mio. kr. Bygherren skal stille krav om, -at byggesagsbeskrivelser med bygningsdelsbeskrivelser og arbejdsbeskrivelser udarbejdes efter principperne i bips B at mængder til brug for beskrivende mængdefortegnelse (BMF) struktureres ved anvendelse af Dansk Bygge Klassifikation (DBK) -at der er sammenhæng mellem poster i BMF og beskrivelsen. -at BMF indeholder alle prisbærende poster, så summen fra alle prisbærende poster er lig med tilbudssummen. -at opmålingsreglerne fremgår af udbudsmaterialet og udformes således, at de bydende oplyses om, hvilke ydelser hver enkelt mængde indeholder, hvordan mængden fremkommer, og hvilke ydelser de bydende skal tillægge, fx spild og svind. Opmålingsregler skal tydeliggøre, hvorledes tilbudslistens mængder er udregnet. Dansk Bygge Klassifikation (DBK) er et nyudviklet klassifikationssystem til ordning af byggedata, der nu blandt andet afløser SfB systemet. bips F110, Opmålingsregler 2008, Arbejdsmetode og bips F111, Opmålingsregler 2008, Anvisning beskriver en standard for opmålingsregler til anvendelse i udbudsmaterialet
9 Den beskrivende mængdefortegnelse (BMF) skal tolkes som udbud med mængder og omfatter en bygningsdelsbeskrivelse med de prisrelevante specifikationer en tilbudsliste med angivne udbudsmængder opgjort i prisbærende poster og en sammenhæng mellem beskrivelser, CAD-model og tilbudslistes poster. Bygningsmodellen (en tredimensional digital model af bygningen) kan automatisk beregne mængderne i byggeriet. Dette kaldes: Mængdeudtræk. Krav nr. 6b Standardisering af udbudsmateriale og beskrivende mængdefortegnelse 3 20 mio kr Bygherren skal stille krav om, -at byggesagsbeskrivelse med bygningsdelsbeskrivelser og arbejdsbeskrivelser udarbejdes efter principperne i bips B100. -at mængdeudtræk til brug for den beskrivende mængdefortegnelse (BMF) skal udføres fra bygningsmodellen. -at der er sammenhæng mellem poster i BMF, beskrivelsen og bygningsmodellens objekter. -at mængder til brug for BMF struktureres efter principperne i Dansk Bygge Klassifikation (DBK). -at BMF indeholder alle prisbærende poster, så summen fra alle prisbærende poster er lig med tilbudssummen. -at opmålingsreglerne fremgår af udbudsmaterialet og udformes således,at de bydende oplyses om, hvilke ydelser hver enkelt mængde indeholder, hvordan mængden fremkommer, og hvilke ydelser de bydende skal tillægge, fx spild og svind. bips B100 hedder nu B1.000 B1.000 er en de facto standard og vejleder om strukturen i beskrivelser. B1.000 kan hentes gratis i PDF-udgave på Opmålingsregler skal tydeliggøre, hvorledes tilbudslistens mængder er udregnet. Dansk Bygge Klassifikation (DBK) er et nyudviklet Klassifikationssystem til ordning af byggedata, der nu blandt andet afløser SfB systemet. bips F110, Opmålingsregler 2008, Arbejdsmetode og bips F111, Opmålingsregler 2008, Anvisning beskriver en standard for opmålingsregler til anvendelse i udbudsmaterialet
10 Elektronisk udbud betyder, at såvel udbudsmaterialet som de bydendes afgivelse af tilbud sker elektronisk det vil sige uden papir. Kravet detaljerer dette nedenfor. Udførelsesentrepriser omfatter hovedentrepriser, fagentrepriser og totalentrepriser samt OPP-leverandører. Der kræves ikke i Bekendtgørelsen elektronisk udbud af projektering. Krav nr. 7 Elektronisk udbud af udførelsesentrepriser Bygherren skal gennemføre elektronisk udbud af udførelsesentrepriser samt sikre, at tilbud afgives i elektronisk form. I denne forbindelse skal sikres at alt udbudsmateriale er tilgængeligt på Internettet i udbudsperioden. at udbudsmaterialet tilrettelægges og udformes således, at projektdata i størst muligt omfang kan genbruges elektronisk af efterfølgende aktører i byggeriets processer. Bygherren skal tilvejebringe Internetbaserede faciliteter til brug for modtagelse af tilbud. Tilbudsgivning på elektronisk form sker ved elektronisk aflevering af filer. Dokumenter, der ikke udarbejdes på elektronisk form gøres elektroniske ved skanning. De fleste moderne kopimaskiner kan skanne et dokument og sende det til en mail-adresse Tilgængelighed på internettet betyder at de bydende skal kunne hente alle tilbudsdokumenter på nettet Den bydende afgiver sit tilbud via en internetbaseret facilitet. Projektdata fra tilbudet kan evt. genbruges elektronisk af entreprenøren under udførelsen, og af bygherren under driften NB: Detaljer afhænger i nogen grad af offentlig hhv. begrænset udbud
11 Digital aflevering omfatter alene data, der har direkte relevans for driftsfasen og ikke den samlede dokumentation fra byggeriet. Krav nr 8 Digital aflevering af forvaltningsdata Relevante data for driftsfasen vedrører operative opgaver for en ejendom i brug. Blandt typiske opgaver kan nævnes: Planlægning og gennemførelse af Vedligeholdsopgaver, Energi- og miljøstyring, Renhold, Budgetlægning og Økonomistyring af drifts- og vedligeholdsopgaver. Da mængden af data, der indgår i et byggeri, er meget omfattende, er det vigtigt, at bygherren evt. sammen med driftsorganisationen får fastlagt, hvilke dokumenter og data, der passer til driftssystemerne. Bygherren skal stille krav om digital aflevering af de data, som bygherren vurderer som relevante for driftsfasen. Kravet omfatter således alene en del af den samlede dokumentation for byggeriet. Bygherren skal i denne forbindelse: fastlægge hvilke projektdeltagere, der er omfattet af digital aflevering udpege den part, der i forbindelse med afleveringen skal varetage opgaven som overdrager af de digitale data til bygherren sikre anvendelsen af digitale mangellister, der følger principperne i standard fra foreningen bips. levere stamoplysninger til de projekterende Såfremt de digitale data ønskes afleveret i etaper, skal bygherren stille krav herom i udbudsmaterialet. Stamoplysninger er data om ejendomme, bygninger, rum, arealer mv., der sikrer, at de driftsdata, der afleveres, passer til den fremtidige driftsorganisation. Stamdata beskriver fx: Ejendomsnummer og betegnelse Terrænnummer og betegnelse Rumnummereringssystem Mangellister er lister over fejl og mangler, der konstateres ved gennemgang i forbindelse med aflevering af byggeriet. Overdrager er den som af bygherren er udpeget som ansvarlig for aflevering af digitale data blandt de projekterende/udførende parter. Den ansvarlige fremgår af IKT-ydelsesspecifikationen. Den ansvarlige må sikre sig aftaler med de underrådgivere og/eller underentreprenører, der skal levere data til den digitale aflevering. IKT-ydelsesspecifikationen skal beskrive ansvar og beføjelser for den ansvarlige for digital aflevering
12 Objekter i datamodellen og forskellige dokumenter, tegninger mm. er sammenhængende. Det betyder blot, at til et objekt i datamodellen fx varmeanlægget (komponent) er knyttet garantiblade, as-built tegninger, målerapporter mm., så der er en klar sammenhæng mellem objekt og dokumenttype. Digital aflevering omfatter alene data, der har direkte relevans for driftsfasen og ikke den samlede dokumentation fra byggeriet. Krav nr. 9 Omfang af digital aflevering af forvaltningsdata Bygherren skal sikre, at de data, som er omfattet af Digital aflevering, omfatter to sammenhængende hovedgrupper af data: Datamodel Dokumenter Datamodellen indeholder de data, driftsherren har behov for i driftsfasen. Datamodellen er objektorienteret og består af følgende bygningsobjekter: Ejendom Bygning/terræn Etage Rum Bygningsdel Dokumenter omfatter en række forskellige dokumenter og dokumenttyper, der samlet beskriver byggeriet. Alle dokumenter tilhører en dokumentklasse. I forbindelse med digital aflevering anvendes fire dokumentklasser: Byggesagsdokumentation Driftsdokumentation Økonomidokumentation Arealdokumentation Alle dokumenter skal påføres metadata.
13 XML (extensible Markup Language) er en international standard for udveksling af data og formidling af information via Internettet. XML letter udveksling på tværs af software programmer. Forvaltningsdata. For at understøtte bygherrens/driftsherrens driftsorganisation opdeles de enkelte dokumenttyper i fire forvaltningsområder: Økonomi og administration Ejendomsdrift Arealforvaltning Projekter (ombygning, modernisering m.v) Krav nr. 10 Fremgangsmåde ved digital aflevering Bygherren kan ved kravet om aflevering af digitale forvaltningsdata vælge én af tre metoder: Metode 1 XML baseret aflevering Overdrager afleverer en DDB-XML fil inklusiv tilknyttede dokumenter Metode 2: IFC baseret aflevering Overdrager afleverer en IFC fil inklusiv tilknyttede dokumenter. Metode 3: Direkte aflevering i drift, vedligehold og forvaltningssystemer Overdrager afleverer data ved direkte indtastning i bygherren/driftsherrens drift, vedligehold og forvaltningssystemer og indlægger dokumenter direkte i systemet. Bygherren skal videre sikre, at den projektdeltager, som er udpeget til fungere som overdrager i forbindelse med aflevering af byggeriet, afleverer data i elektronisk form i det specificerede omfang. Øvrige projektparter skal elektronisk aflevere data til overdrageren inden aflevering til bygherren. (datamodel og dokumenter) IFC (Industry Foundation Classes) er en standard for udveksling af CAD-data mv., specielt beregnet til udveksling af 3D modelbaserede tegninger og data. DDB-XML er et hjælpeværktøj, hvormed de fleste brugere vil kunne håndtere de krævede data i XML-formatet. Der er p.t. ingen eksempler på, at DDB-XML har kunnet anvendes i praksis.
Udkast til Bekendtgørelse om krav til anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi i byggeri
Udkast til Bekendtgørelse om krav til anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi i byggeri I medfør af 2, stk. 1, og 8, i lov nr. 228 af 19. maj 1971 om statens byggevirksomhed m.v., som ændret
Udkast til Bekendtgørelse om krav til anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi i byggeri
Udkast til Bekendtgørelse om krav til anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi i byggeri I medfør af 2, stk. 1, og 8, i lov nr. 228 af 19. maj 1971 om statens byggevirksomhed m.v., som ændret
Vejledning til bygherren og rådgiveren Anvendelse af IKT
Vejledning til bygherren og rådgiveren Anvendelse af IKT 2/116 Vejledning til bygherren og rådgiveren 31-01-2008 Anvendelse af IKT 1. BAGGRUND... 5 1.1. GENERELT... 5 2. OVERSIGTSSKEMAER OVER BYGHERREKRAV...
Udkast til Bekendtgørelse om krav til anvendelse af Informations- og Kommunikationsteknologi i statsligt byggeri xx.xx.2010.
Udkast til Bekendtgørelse om krav til anvendelse af Informations- og Kommunikationsteknologi i statsligt byggeri xx.xx.2010. Version: 2010-11-05 - til kommentering Bekendtgørelse om krav til anvendelse
Vejledning til entreprenøren Anvendelse af IKT
Vejledning til entreprenøren Anvendelse af IKT 2/14 Vejledning til entreprenøren 31-12-2008 Anvendelse af IKT INDHOLDSFORTEGNELSE Baggrund...3 Krav 1: Brug af projektweb i byggeprojekter...4 Krav 2: Projektweb-løsningen...5
For den særligt interesserede skal det bemærkes, at vejledningsmateriale til kravene allerede foreligger i udkast på
8. maj 2006 2006-309/3024-37/nic Notat om høring af bygherrekrav Som led i regeringsinitiativet Det Digitale Byggeri vil de statslige bygherrer i sager vedr. nybyggeri fra 1. januar 2007 stille krav til
DDB IKT BIM Revit. Peter Tranberg AEC Systemkonsulent Bygningskonstruktør NTI CADcenter A/S - 5 år pt@nti.dk
DDB IKT BIM Revit Peter Tranberg AEC Systemkonsulent Bygningskonstruktør NTI CADcenter A/S - 5 år pt@nti.dk Agenda Bygherrekravene iht. DDB Det Digitale Byggeri Cuneco.dk Principperne omkring IKT specifikation
IKT - Ydelsesspecifikation
1 af 15 IKT - Ydelsesspecifikation 1. Grundlag Denne projektspecifikke beskrivelse er sammen med bips F202, IKT-ydelsesspecifikation, basisbeskrivelse gældende for de digitale ydelser på byggesagen. 2.
Nedenstående afkrydsede krav gælder for al renovering, om- eller tilbygning samt nybyggeri over 5 mio. kr. ekskl. moms.
1. Grundlag (tekst i grundlagsdelen kan ikke fravælges) Denne projektspecifikke beskrivelse er sammen med bips F202, IKT- ydelsesspecifikation, basis beskrivelse gældende for de digitale ydelser på byggesagen.
Til parterne på høringslisten. Høring over IKT-bekendtgørelsen
Til parterne på høringslisten 10. juni 2010 Sag nr. 10/02028 /ebst Høring over IKT-bekendtgørelsen Vedlagt fremsendes i offentlig høring revideret bekendtgørelse om krav til anvendelse af informations-
cuneco en del af bips
center for produktivitet i byggeriet Hvordan håndteres data i byggeriets livscyklus? Torsdag 24. januar 2013 Indhold Data i byggeriets livscyklus Forudsætninger Implementering og anvendelse Ny IKT-bekendtgørelse
SEEST NY BØRNEUNIVERS! IKT-bekendtgørelsen i offentligt byggeri 1. april 2013. Carsten Gotborg IT-projektleder Byggeri Kolding Kommune
SEEST NY BØRNEUNIVERS! IKT-bekendtgørelsen i offentligt byggeri 1. april 2013 Carsten Gotborg IT-projektleder Byggeri 3 IKT-koordinering Bygherren skal sikre at der gennem hele byggesagen sker en koordinering
3D-modeller i byggeproduktionen. Søren Spile Bygteq it
3D-modeller i byggeproduktionen Søren Spile Bygteq it Præsentation af Bygteq it a s Ejet af Dansk Byggeri og Tekniq. Leverandører af IT-løsninger til ca. 6.000 fortrinsvis udførende virksomheder. Primært
Notat. 1. Bygherrekrav digitalt byggeri
Notat Projekt Nyt centralt havnebyrum og Multimediehus i Århus Projektkonkurrence Emne Bygherrekrav digitalt byggeri Bilag 20 1. Bygherrekrav digitalt byggeri 1.1 Bygherrens forventninger til brug af IKT
NØRRE BOULEVARD SKOLE
NØRRE BOULEVARD SKOLE NØRRE BOULEVARD 57-59 7500 HOLSTEBRO TOTALRÅDGIVNING IKT YDELSESSPECIFIKATION 28. April 2016 INDHOLDSFORTEGNELSE: 1. Introduktion... 3 2. IKT Ledelse... 3 3. Digital kommunikation...
bim ikke i teori men i daglig praksis
bim ikke i teori men i daglig praksis Få et indblik i hvordan ALECTIA anvender BIM på urban mediaspace i Århus havn. Sammen med NCC præsenteres udbudsprojektet af råhusentreprisen, som er udbudt på mængder
DACaPo. Digital aflevering
DACaPo Digital aflevering 02/03 Indhold 05 Baggrund og formål 06 08 Hvorfor vælge 08 Krav 10 Brug af kravspecifikation 10 Datamodel og format 12 Forberedelse 15 Mere information eller feed-back 04/05 Baggrund
Vejledning til byggeriets parter om anvendelse af IKT
1 Vejledning til byggeriets parter om anvendelse af IKT Vejledning til byggeriets parter om anvendelse af IKT 2008-12-30 Anvendelse af IKT 1. BAGGRUND 6 2. OVERSIGTSSKEMAER OVER BYGHERREKRAV 8 2.1. OVERSIGTSSKEMA
»Udbud med mængder og sammenhæng i projektmaterialet
»Udbud med mængder og sammenhæng i projektmaterialet 2013-12-16 Michael Blom Søefeldt Udbud med mængder og sammenhæng i projektmaterialet»agenda I. Hvad er udbud med mængder Hvad siger branchen om udbud
IKT YDELSESSPECIFIKATION KØBENHAVNS UNIVERSITET. PROJEKT ID: KU_xxx_xx_xx_xxxx (se bilag G, pkt. 0.0) PROJEKTNAVN: xxx DATO: xx.xx.
KØBENHAVNS UNIVERSITET IKT YDELSESSPECIFIKATION PROJEKT ID: KU (se bilag G, pkt. 0.0) PROJEKTNAVN: DATO:.. VERSION: 1.1 VERSIONSDATO: 28.03.2014 02 BILAG A) IKT-TEKNISK KOMMUNIKATIONSSPECIFIKATION Side
Vejledning til byggeriets parter om anvendelse af IKT
Vejledning til byggeriets parter om anvendelse af IKT 2/99 Vejledning til byggeriets parter om anvendelse af IKT 2008-12-30 Anvendelse af IKT 1. BAGGRUND... 6 2. OVERSIGTSSKEMAER OVER BYGHERREKRAV... 8
IKT-teknisk afleveringsspecifikation Bygningsstyrelsen
IKT-teknisk afleveringsspecifikation Bygningsstyrelsen Universiteter Bilag til IKT Ydelsesspecifikation Dato 2012-10-01, Revisionsdato: 2013-04-15 Samarbejdsdokument for byggesagens parter. Projekt: Byggesag:
1. Orientering Denne projektspecifikke beskrivelse er gældende for den digitale aflevering af D&Vdokumentation
Afleveringsansvarlig Bilag nr. : ProjektID: Dato: 23.09.2011 Byggesag: Revision: IKT-teknisk sspecifikation 1. Orientering Denne projektspecifikke beskrivelse er gældende for den digitale af D&Vdokumentation
DDB IKT BIM Revit. Peter Tranberg AEC Systemkonsulent Bygningskonstruktør Tømrer NTI CADcenter A/S pt@nti.dk
DDB IKT BIM Revit Peter Tranberg AEC Systemkonsulent Bygningskonstruktør Tømrer NTI CADcenter A/S pt@nti.dk Agenda Anvendelse af IKT Det Digitale Byggeri Cuneco.dk Principperne omkring IKT specifikation
Til parterne på høringslisten. Høring over IKT-bekendtgørelsen og tilhørende vejledning
Til parterne på høringslisten 9. november 2010 Sag nr.: 09/03777-24 /mos-ebst Høring over IKT-bekendtgørelsen og tilhørende vejledning Vedlagt fremsendes i offentlig høring revideret bekendtgørelse om
DNV-Gødstrup. Programgrundlag November 20100
Det nye hospital i vest DNV-Gødstrup Programgrundlag November 20100 hvorledes opgaver og ansvar er fordelt mellem de implicerede aktører i DNV- Gødstrup-projektet. Det skal pointeres, at vigtigheden af
ENGPARKEN - SUNDBY - HVORUP BOLIGSELSKAB, AFD. 7 IKT-YDELSESSPECIFIKATION
ADRESSE COWI A/S Visionsvej 53 9000 Aalborg TLF +45 56 40 00 00 FA +45 56 40 99 99 WWW cowi.dk ENGPARKEN - SUNDBY - HVORUP BOLIGSELSKAB, AFD. 7 IKT-YDELSESSPECIFIKATION PROJEKTNR. A061791 DOKUMENTNR. 00
IKT Ydelsesspecifikation
IKT Ydelsesspecifikation Bygningsstyrelsen Standard for statsligt byggeri Dato: 2011-06-01 Revisionsdato 2012.10.01 Indhold: 1. Grundlag 2. Digital kommunikation 3. CAD 4. Digitalt udbud 5. Digital aflevering
Opgave 1: SÆT X: (vær opmærksom på, at der kan være tale om flere krydser pr. opgave) DEN KORREKTE PROJEKTOPSTART:
IKT Koordinator & Leder Uddannelsen SVAR GRUPPE 1: Modul 2: 29. april 2014 + 30. april 2014 + 01. maj 2014 29. April 2014-4. Dag: Tilrettelæggelse af den kreative proces og projekteringen Tidsforbrug ca.
IKT-YDELSESBESKRIVELSE FOR IKT-LEDEREN
Marts 2019 IKT-YDELSESBESKRIVELSE FOR IKT-LEDEREN Indgår som bilag til Rådgiveraftalen og kan anvendes, uanset om der er tale om totalrådgivning eller delt rådgivning IKT-YDELSESBESKRIVELSE FOR IKT-LEDEREN
IKT-teknisk CAD-specifikation Bygningsstyrelsen
IKTteknisk CADspecifikation Bygningsstyrelsen Bilag til IKT ydelsesspecifikation Dato 20121001, Revisionsdato: 20130415 Samarbejdsdokument for byggesagens parter. Projekt: Byggesag: Projektledelse: IKT
Behovsanalysens perspektiver for cuneco
Behovsanalysens perspektiver for cuneco Seminar Ballerup 5. marts/aarhus 8. marts cunecos antagelser Antagelser bag ansøgningen om midler til cuneco Branchen har for at kunne samarbejde mere effektivt
Peter Hauch, arkitekt maa
Peter Hauch, arkitekt maa Udvalgsformand Bygherreforeningen Digitaliseringsudvalget Bygherrerådgiver og FM-konsulent, Arkidata tidl. Taskforcekoordinator for Implementeringsnetværket for DDB tidl. Bygningschef
BIPS DNV-Gødstrup www.dnv.rm.dk 11. september 2012
BIPS DNV-Gødstrup www.dnv.rm.dk 11. september 2012 Faktuelle forhold Optageområde ca. 300.000 borgere, 5000 km² Grundareal 360.000 m² - 375.000 m² Etageareal ca. 130.000 m² inkl. psykiatri Anlægsøkonomi
Konflikter imellem DAV/FRI s ydelsesbeskrivelse og IKT-Ydelsesspecifikation
Konflikter imellem DAV/FRI s ydelsesbeskrivelse Gentofte Ejendomme har egne tilføjelser til DAV & FRI s Ydelsesbeskrivelse På de følgende dias, vises de tilføjelser det har været nødvendigt for os at indføre,
IKT Ydelsesspecifikation
Bygningsstyrelsen Standard for statsligt byggeri Dato: 2011-06-01 Revisionsdato 2013.04.15 Gældende for byggesager med en anslået entreprisesum på 5 mio. kr. ekskl. moms eller derover. Indhold: 1. Grundlag
BILAG E KØBENHAVNS UNIVERSITET IKT-TEKNISK AFLEVERINGSSPECIFIKATION
KØBENHAVNS UNIVERSITET BILAG E IKT-TEKNISK AFLEVERINGSSPECIFIKATION PROJEKT ID: KU_xxx_xx_xx_xxxx (se bilag G, pkt. 0.0) PROJEKTNAVN: xxx DATO: xx.xx.xxxx VERSION: 1.1 VERSIONSDATO: 28.03.2014 BILAG E)
Alle krav, der i denne beskrivelse stilles til fagmodeller, er alene møntet på fagmodeller, der udveksles mellem byggesagens parter.
1. Orientering bips C202, CAD-manual 2008, basisbeskrivelse, er sammen med denne projektspecifikke beskrivelse gældende for byggesagen, medmindre der i denne projektspecifikke beskrivelses kapitel 1 7
IKT-Aftale Ydelsesspecifikation
Version 2 IKT-Aftale Ydelsesspecifikation 09-01-2015 Hvidovre Kommune ID nr. Byggesag: Indholdsfortegnelse 1. Grundlag... 3 1.1 Anvendelse... 3 1.2 Opbygning... 3 1.3 Aftalte IKT-ydelser... 4 2. Digital
bips konference den 28. september 2011 på Hotel Nyborg Strand Denne præsentation er udarbejdet af Michael Hyllegaard fra DNV-Gødstrup.
bips konference den 28. september 2011 på Hotel Nyborg Strand Denne præsentation er udarbejdet af Michael Hyllegaard fra DNV-Gødstrup. Præsentationen redegør for DNV-Gødstrups baggrund for at stille krav
Sagsnr. 1 23 4 72 19 15 Udbudsmateriale Offentligt udbud Udbud af arbejdsmiljøkoordinering til DNU Kontraktbilag 8
Sagsnr. 1 23 4 72 19 15 Udbudsmateriale Offentligt udbud Udbud af arbejdsmiljøkoordinering til DNU Kontraktbilag 8 Kontraktbilag 8 IKT ydelsesspecifikation Region Midtjylland DNU Det Ny Universitetshospital
Januar a IKT-specifikationer aftale og kommunikation. del 5 digitalt udbud og tilbud
Januar 2016 a 102-5 IKT-specifikationer aftale og kommunikation del 5 digitalt udbud og tilbud Kolofon 2016-01-08
Vejledning til bygherren og rådgiveren. Anvendelse af IKT. Indholdsfortegnelse
Vejledning til bygherren og rådgiveren Anvendelse af IKT Indholdsfortegnelse 0. Baggrund...5 0.1 Generelt...5 0.2 I andre tilfælde henvises til dokumenter, der er udarbejdet under Det Digitale Byggeri.
IKT Ydelsesspecifikationer
Bilag nr: IKT Ydelsesspecifikationer Byggesag: Navn: Adresse: SCA Solcelle anlæg Det Ny Universitetshospital i Århus (DNU) Palle Juul-Jensens Boulevard 99, 8200 Aarhus N Bygherre: Navn: Adresse: Kontakt
Administrativ vejledning vedr. bekendtgørelse om krav til anvendelse af IKT i byggeri
2006-09-04 Administrativ vejledning vedr. bekendtgørelse om krav til anvendelse af IKT i byggeri 1. Baggrund Som udløber af regeringsinitiativet Det Digitale Byggeri skal de statslige bygherrer fra 1.
Sammenfatning opmålingsprojekter
22. januar 2014 Sammenfatning opmålingsprojekter cuneco projektnummer: 14 021 Standardiserede og digitaliserede tilbudslister 14 031 Specifikation af data til tilbudsgivning 14 041 Måleregler [FORELØBIG
Program for møde fredag d. 22/2-2002
Program for møde fredag d. 22/2-2002 Disposition for den indledende præsentation af problemstillinger Kort beskrivelse af projektets struktur, hvilket leder frem til hovedtemaet for den efterfølgende diskussion
Byggeri og Planlægning
Ydelsesbeskrivelser Byggeri og Planlægning 2012 Vejledning om digital projektering Foreningen af Rådgivende Ingeniører FRI og DANSKE ARK Ydelsesbeskrivelser for Byggeri og Planlægning Vejledning om digital
IKT specifikationer. Bilag nr.: 12
Bilag nr.: 12 IKT specifikationer Byggesag: Navn: Tingløkkeskolen, Nyt Ungdomscenter /SFO2 Adresse: Bergendals Alle 25, 5250 Odense SV Rev: 21.09.2017 Bygherre: Navn Odense kommune Adresse Nørregade 36,
Karen Dilling, Helsingør Kommune
IKT - så let lever du op til kravene med Byggeweb! Byggeweb har hjulpet os med at gøre IKT-kravene mere operationelle og med at lave en standard for, hvordan vi i Helsingør Kommune nu er i stand til at
Digitalisering har overhalet byggeprocessen
Digitalisering har overhalet byggeprocessen Fredag den 11. marts 2016 LEAN CONSTRUCTION DK Christian Lerche 2 bips er byggeriets digitale udviklingsforum bips er samarbejde med alle byggeriets parter om
IKT-YDELSESBESKRIVELSE FOR TOTALENTREPRE- NØR
Marts 2019 IKT-YDELSESBESKRIVELSE FOR TOTALENTREPRE- NØR Indgår som bilag til Totalentrepriseaftalen IKT-YDELSESBESKRIVELSE FOR TOTALENTREPRENØR Nærværende ydelsesbeskrivelse indgår som bilag til Totalentrepriseaftalen.
BILAG C KØBENHAVNS UNIVERSITET IKT-TEKNISK CAD-SPECIFIKATION. PROJEKT ID: KU_xxx_xx_xx_xxxx (se bilag G, pkt. 0.0) PROJEKTNAVN: xxx DATO: xx.xx.
KØBENHAVNS UNIVERSITET BILAG C IKTTEKNISK CADSPECIFIKATION PROJEKT ID: KU_xxx_xx_xx_xxxx (se bilag G, pkt. 0.0) PROJEKTNAVN: xxx DATO: xx.xx.xxxx VERSION: 1.1 VERSIONSDATO: 28.03.2014 BILAG C) IKTTEKNISK
Marts 2019 AFTALE. Bilag 2. Ydelsesbeskrivelse for IKT-bygherrerådgiveren. om teknisk rådgivning og bistand (IKT-bygherrerådgivning)
Marts 2019 AFTALE om teknisk rådgivning og bistand (IKT-bygherrerådgivning) Bilag 2. Ydelsesbeskrivelse for IKT-bygherrerådgiveren Bilag 2 - Ydelsesbeskrivelse for IKT-bygherrerådgiveren AlmenNet, Studeistrædet
Vejledning til IKT-specifikation og bilaget Digital aflevering for den almene sektor
Side 1 af 6 Vejledning til IKT-specifikation og bilaget Digital aflevering for den almene sektor Indhold Indhold... 2 Denne vejledning... 2 IKT-specifikation og ydelsesbeskrivelser for den almene sektor
Det Digitale Fundament. Digitalisering af byggeriet resultater og eksempler ved Gunnar Friborg, bips til årsmøde i Lean Construction DK 2007-03-30
Det Digitale Fundament Digitalisering af byggeriet resultater og eksempler ved Gunnar Friborg, bips til årsmøde i Lean Construction DK 2007-03-30 Det Digitale Byggeri de færdige resultater efter 3 år De
bips konference den 28. september 2011 på Hotel Nyborg Strand Denne præsentation er udarbejdet af Kim Jacobsen fra Balslev & Jacobsen ApS.
bips konference den 28. september 2011 på Hotel Nyborg Strand Denne præsentation er udarbejdet af Kim Jacobsen fra Balslev & Jacobsen ApS. Præsentationen redegør for forløbet ved opstarten af samarbejdet
De oftest stillede spørgsmål på IKT-lederuddannelsen. FRI gå-hjem-møde den 21. maj 2014
De oftest stillede spørgsmål på IKT-lederuddannelsen FRI gå-hjem-møde den 21. maj 2014 IKT-lederuddannelsen på www.iktuddannelse.dk www.iktuddannelse.dk IKT-lederuddannelsen Formål At gøre IKT-lederen
Afprøvningsprojekterne er forskellige i omfang og kan involvere mange eller få aktører, alt efter projektets karakter.
CUNECOS AFPRØVNINGSPROJEKTER: cuneco en del af bips HVAD OG HVORDAN? Dato 30.11. 2012 Projektnr. 15 021 Sign. MET 1 Hvem er cuneco? cuneco udvikler, afprøver og implementerer frem til 2014 en række standarder,
IKT TEKNISK CAD-SPECIFIKATION
DATO DOKUMENT SAGSBEHANDLER MAIL TELEFON 2. juli 2014 12/02531-22 Søren Hauge Krabbe skra@vd.dk +45 7244 2351 IKT TEKNISK CAD-SPECIFIKATION Thomas Helsteds Vej 11 8660 Skanderborg vd@vd.dk EAN 5798000893450
IKT-Aftale Teknisk afleveringsspecifikation
Version 2 IKT-Aftale Teknisk afleveringsspecifikation 09-01-2015 Hvidovre Kommune Indholdsfortegnelse 1. Orientering... 3 2. Stamdata... 3 3. Data der skal overdrages til D&V-formål... 3 3.1 Datastruktur...
IKT i Danske Byggeøkonomuddannelsen 2013 14 20 01 2014
IKT i Danske 20 01 2014 IKT i Danske Indhold 1 Hvad er IKT, BIM, CCS, A104, IFC, IDM, IFD? Overordnet tilgang og forklaring af begreberne 2 Nyt samarbejde, forandring og muligheder i nye processer, projektledelse
CCS Formål Produktblad December 2015
CCS Formål Produktblad December 2015 Kolofon 2015-12-14
Endvidere henvises til Ydelsesbeskrivelse for Byggeri og Planlægning 2012 vedr. IKT-leverancer.
Slots- og Kulturstyrelsen Bilag 5 - IKT-aftale For byggesager med forventet entreprisesum over 5 mio. kr. (eks. moms) H.C. Andersens Boulevard 2 1553 København V Telefon 33 95 42 00 post@slks.dk www.slks.dk
KØBENHAVNS UNIVERSITET
KØBENHAVNS UNIVERSITET BILAG F IKT-TEKNISK SPECIFIKATION FOR OPMÅLING OG MODELLERING AF EKSISTERENDE BYGNINGER PROJEKT ID: KU_xx_xx_xx_xxxx (se bilag G, pkt. 0.0) PROJEKTNAVN: xxx DATO: xx.xx.xxxx VERSION:
Høringssvar IKT bekendtgørelser og vejledningsnotat juni 2012
Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter e-mail: p-almbolig@mbbl.dk cc. kag@mbbl.dk og hsv@mbbl.dk Dok.nr: 50486 v1 Ref.: IME/IME E-mail: ime@frinet.dk 26. juni 2012 Bygningsstyrelsen e-mail: mst@bygst.dk
IKT bekendtgørelserne og de enkelte bygherrekrav Ændrede krav til offentlige projekter
IKT bekendtgørelserne og de enkelte bygherrekrav Ændrede krav til offentlige projekter Bekendtgørelse nr. 118, af 06.02.2013, om anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi (IKT) i offentligt
Introduktion til egenskabsdata
Introduktion til egenskabsdata maj 2012 Indhold 2012 05 16 < Forrige side Næste side > 1. Indhold... 1. Indhold 2. Indledning... 3. Projektet om Egenskabsdata... 4. Begrebs afklaring... 5. Scenarie 1:
Januar a IKT-specifikationer aftale og kommunikation. del 4 digital projektering
Januar 2016 a 102-4 IKT-specifikationer aftale og kommunikation del 4 digital projektering Kolofon 2016-01-08
Det Digitale Byggeri. ved fuldmægtig Frederik Fridolin Jensen
Det Digitale Byggeri ved fuldmægtig Frederik Fridolin Jensen 3. marts 2008 Det Digitale Byggeri hvorfor? Problem: Lav effektivitet og høje omkostninger i dansk byggeri. Omkostninger til udbedring af fejl
august 2016 a 102 anvisning aftale og kommunikation IKT-specifikationer
august 2016 a 102 anvisning aftale og kommunikation IKT-specifikationer Kolofon 2016-08- 19
Vi starter med BIM i Konkurrencer.
Klima- Energi- og Bygningsministeriet Bygningsstyrelsen - BYGST ved Marianne Thorbøll - projektleder 4. november 2013 BYGST implementering af BIM i konkurrencer. Hos BYGST vil vi sikre en projektgennemførelse
Digital aflevering. Præhøring 2. 30. September 2015
Præhøring 2 30. September 2015 IKT bekendtgørelsen 10 Bygherren skal i samråd med dri2sherren s3lle krav om digital aflevering af de informa3oner, som vurderes relevant for: 1) dokumenta3on af byggeriet,
Årsmøde i Lean Construction - DK
Årsmøde i Lean Construction - DK Fra digitalt byggeri til bedre byggeprocesser muligheder og perspektiver v/michael H. Nielsen, direktør Dansk Byggeri Disposition Status Det Digitale Byggeri De udmeldte
Digital Konvergens. BIM I Praksis: Digital Konvergens arbejder med digitale arbejdsprocesser.
Digital Konvergens 1 BIM I Praksis: Digital Konvergens arbejder med digitale arbejdsprocesser. Indlæg på Bips konferencen 2012 Den 10. september 2012 ved Thomas Hejnfelt, Grontmij Digital Konvergens 2
Bygherrekrav 3D Modeller Kravspecifikation Pixi udgave 15. september 2004
Bygherrekrav 3D Modeller Kravspecifikation Pixi udgave 15. september 2004 1 Bygherrekrav 3D Modeller Kravspecifikation til bygherrekrav vedrørende 3D Modeller er udarbejdet af B3D-konsortiet bestående
DE LICHTENBERGS VEJ IKT YDELSESSPECIFIKATION
DE LICHTENBERGS VEJ IKT YDELSESSPECIFIKATION Boliselskabet B45 Kuben Management A/S 1. Grundlag... 2 1.1 Generel orientering... 2 1.2 Formål med digital indsamling af DV-materiale... 2 1.3 Entreprenørens
Karen Dilling Helsingør Kommune
sådan FÅR DU SUCCES MED IKT Byggeweb har hjulpet os med at gøre IKT-kravene mere operationelle og med at lave en standard for, hvordan vi i Helsingør Kommune nu er i stand til at bruge dem både i udbud
IKT-teknisk kommunikationsspecifikation
Bilag til IKT Ydelsesspecifikation Dato 2012-10-01, Revisionsdato: 2013-04-15 Samarbejdsdokument for byggesagens parter Projekt: Byggesag: Projektledelse: IKT Koordinator: Dato: Revision: Revision dato:
IKT bekendtgørelsen. - Hvad skal vi med den?
Bygningsstyrelsen, Klima- Energi- og Bygningsministeriet - ved Marianne Thorbøll - projektleder Konstruktørdagen i Vejle 25. oktober 2014 IKT bekendtgørelsen - Hvad skal vi med den? Introduktion til Bygningsstyrelsen
IKT-Aftale Teknisk udbudsspecifikation
Version 2 IKT-Aftale Teknisk udbudsspecifikation 09-01-2015 Hvidovre Kommune Indholdsfortegnelse 1. Orientering... 3 2. Opmåling af mængder generelt... 3 2.1 Tilbudslister og beskrivelser... 3 2.2 Opmåling...
BEGREBSLISTE. til. Bekendtgørelse om anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi (IKT) i alment byggeri og. offentligt byggeri
BEGREBSLISTE til Bekendtgørelse om anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi (IKT) i alment byggeri og Bekendtgørelse om anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi (IKT) i offentligt
IKT TEKNISK KOMMUNIKATIONS- SPECIFIKATION
DATO DOKUMENT SAGSBEHANDLER MAIL TELEFON 6. juni 2016 12/02531-22 Søren Hauge Krabbe skra@vd.dk +45 7244 2351 IKT TEKNISK KOMMUNIKATIONS- SPECIFIKATION Thomas Helsteds Vej 11 8660 Skanderborg vd@vd.dk
Notat vedrørende IKT-aftale dokumentpakke
Regionshuset Viborg Sundhedsplanlægning 3. Kontor Skottenborg 26 DK-8800 Viborg Tel. +45 7841 0000 Sundhedsplanlaegning@rm.dk www.regionmidtjyllandjylland.dk Notat vedrørende IKT-aftale dokumentpakke Formål
IKT SEMINAR - DFM DATO: M A N A G E M E N T C O N S U L T A N C Y T I L B Y G G E I N D U S T R I E N
IKT SEMINAR - DFM DATO: 2016.06.15 M A N A G E M E N T C O N S U L T A N C Y T I L B Y G G E I N D U S T R I E N Property of Optimise A/S CVR: 36491043 +45 21 73 78 78 info@optimise.nu Agenda for seminaret
Vejledningsnotat til bygherrekrav ( 3-12)
Bekendtgørelse om krav til anvendelse af Informations- og Kommunikationsteknologi i alment byggeri og Bekendtgørelse om krav til anvendelse af Informations- og kommunikationsteknologi i offentligt byggeri
Bilag 6.2. Udkast til IKT-aftale Vordingborg Kommune. Nyt administrationscenter
E Bilag 6.2. Udkast til IKT-aftale Vordingborg Kommune. Nyt administrationscenter 3. oktober 2013 Vordingborg Kommune Bilag 6.2. Udkast til IKT-aftale Indholdsfortegnelse Del 1 IKT-ydelsesspecifikation,
KØBENHAVNS EJENDOMME - FORELØBIGE ERFARINGER MED
KØBENHAVNS EJENDOMME - FORELØBIGE ERFARINGER MED IMPLEMENTERING AF IKT-REGLERNE 18. marts 2014 1 Morten Steffensen IKT-koordinator/specialkonsulent, Analyse&Udvikling, Team IKT/data Sikre værdiskabende
PROJEKTBESKRIVELSE DIGITALE TILBUDSLISTER
PROJEKTBESKRIVELSE DIGITALE TILBUDSLISTER cuneco en del af bips Dato 20. marts 2012 Projektnr. 14 021 Sign. SSP 1 Indledning cuneco gennemfører et projekt, der skal udvikle en standardiseret struktur og
Digital Konvergens høringssvar til revideret IKT-bekendtgørelse
22. juni 2012 Side 1 af 11 Digital Konvergens høringssvar til revideret IKT-bekendtgørelse Digital Konvergens hilser velkomment, at alt offentligt byggeri samt almennyttigt byggeri nu omfattes af krav
bips detaljerede tekniske høringskommentarer vedr. IKT-bekendtgørelsesudkast og -vejledning
bips detaljerede tekniske høringskommentarer vedr. IKT-bekendtgørelsesudkast og -vejledning Foreningen bips skal hermed fremkomme med høringssvar til de to udkast til IKT-bekendtgørelse og det tilhørende
IKT TEKNISK KOMMUNIKATIONS- SPECIFIKATION
DATO DOKUMENT SAGSBEHANDLER MAIL TELEFON 5. december 2016 16/10604-1 Tina Jonsen tjon@vd.dk +45 7244 2220 IKT TEKNISK KOMMUNIKATIONS- SPECIFIKATION Thomas Helsteds Vej 11 8660 Skanderborg vd@vd.dk EAN
BIM OG IKT I KØBENHAVNS EJENDOMME
BIM OG IKT I KØBENHAVNS EJENDOMME TEKST AGENDA Dansk Industri Byggevare Baggrunden for digitalisering KØBENHAVNS EJENDOMME Lov om offentlig byggevirksomhed IKT-bekendtgørelsen Forvalter Københavns Kommunes
IKT-Aftale Teknisk kommunikationsspecifikation
Version 2 IKT-Aftale Teknisk kommunikationsspecifikation 09-01-2015 Hvidovre Kommune ID nr. Byggesag: Indholdsfortegnelse 1. Orientering... 3 2. Projektorganisation... 3 3. Dokumentstyring... 3 3.1 Struktur
Digital Aflevering. Whitepaper om. Generelle anbefalinger til bygherren. 22. august 2012 Balslev & Jacobsen ApS
Whitepaper om Digital Aflevering Generelle anbefalinger til bygherren Balslev & Jacobsen ApS Ophavsretten tilhører Balslev & Jacobsen ApS. Kopiering må kun ske med angivelse af kilde. Formål Nærværende
De nye formelle bygherrekrav og fusion af de statslige bygherrer i Danmark
De nye formelle bygherrekrav og fusion af de statslige bygherrer i Danmark 22. april 2012 Clars Danvold Arkitekt, IT-projektleder DATO: 01-05-2012 1 Landets største ejendomsvirksomhed 1 mio. m 2 statsejendomme
Januar a IKT-specifikationer aftale og kommunikation. del 2 digital kommunikation
Januar 2016 a 102-2 IKT-specifikationer aftale og kommunikation del 2 digital kommunikation Kolofon 2016-01-08
Universitets- og Bygningsstyrelsen Mette Carstad / 04. marts 2010 Når byggeriet digitaliseres
Universitets- og Bygningsstyrelsen Mette Carstad / 04. marts 2010 Når byggeriet digitaliseres Statens Byggevirksomhed Forsvarets Bygnings- og Etablissementstjeneste (FBE) Forsvarsministeriet Universitets-
DiKon. Strukturering af udbudsmateriale. DigitalKonvergens. Vejledning VERSION DEC 2016
DiKon DigitalKonvergens VERSION 1.0 5 DEC 2016 Strukturering af udbudsmateriale Vejledning Side 2 INDHOLD 1 Introduktion 3 2 Projektmateriale 4 2.1 Udbudsbrev 4 2.2 Fortegnelse over dokumenter, tegninger
Januar a 102. anvisning aftale og kommunikation. IKT-specifikationer
Januar 2016 a 102 anvisning aftale og kommunikation IKT-specifikationer Kolofon 2016-01- 08