BØRNS VILKÅRS ÅRSRAPPORT 2014
|
|
- Thea Mathiasen
- 8 år siden
- Visninger:
Transkript
1 BØRNS VILKÅRS ÅRSRAPPORT 2014 TEMA: Mobning
2 BØRNS VILKÅR ÅRSRAPPORT 2014 Har børn i Danmark en god nok barndom? Selv om børn i Danmark ikke skal flygte fra krig eller rammes af sult og epidemier, er der stadig alt for mange, der har ondt i livet. for mobning. Derfor har vi valgt at gøre mobning til tema for årsrapporten for Vi bekæmper mobning hver gang rådgiverne på BørneTelefonen lægger øre til et barns fortælling om daglige ydmygelser og hjælper barnet til at få hjælp. Børnenes fortællinger udgør, sammen med den nyeste mobbeforskning, fundamentet under SkoleTjenestens oplæg og trivselsforløb på skoler landet over. Sidst, men ikke mindst, er fortællingerne fra BørneTelefonen vores rygstød og omdrejningspunkt, når vi politisk arbejder for at give børn, der mobbes, flere rettigheder og mulighed for at klage, hvis de lades i stikken af en skole. Vi kan kun bekæmpe mobning, sætte fokus på børnevenlige skilsmisser og samfundets ansvar for børn, der omsorgssvigtes, takket være opbakning fra fonde, virksomheder og private støtter. Tusind tak for de bidrag, der muliggjorde vores arbejde! Har alle børn en god nok barndom? Svaret er nej. Men alle børn har ret til en tryg barndom. Venlig hilsen Rasmus Kjeldahl, direktør 2014 blev året, hvor Børns Vilkår hjalp flere børn end nogensinde før. Vi havde samtaler med børn og unge på BørneTelefonen, 309 nye børn og unge fik en bisidder igennem Børns Vilkårs bisidderkorps, og vi holdt 650 oplæg og forløb på skoler over hele landet med fokus på at stoppe mobning. Bag tallene findes der børn, der udsættes for ting, de kun tør hviske om til en voksen på BørneTelefonen. Der er børn, som ydmyges i skolegårdene, bliver slået, er ensomme og skærer i sig selv. Det er godt, vi får talt med så mange, men desværre er der fortsat for mange, som ringer forgæves, når alle linjer er optagede. Selv om børn i Danmark ikke skal flygte fra krig eller rammes af sult og epidemier, er der stadig alt for mange, der har ondt i livet. Fakta er nedslående. Vi ved fra bl.a. Det Nationale Forskningscenter for Velfærd, SFI, at på fire år (fra 2009 til 2013) er den mentale sundhed blandt Danmarks børn og unge blevet tydeligt dårligere. Eksempelvis rapporterer hver fjerde kvinde på 19 år i den seneste undersøgelse, at hun har haft en psykisk lidelse, og syv procent har forsøgt selvmord. På BørneTelefonen oplever vi en tæt sammenhæng mellem mobning, ensomhed, selvskade og selvmordstanker. Hvis børn i Danmark skal trives bedre, skal vi som samfund sætte ind over Børns Vilkår Trekronergade 126 F, 2. sal 2500 Valby Telefon bv@bornsvilkar.dk Forsidefoto Jeppe Carlsen/modelfoto Ansvarshavende Henriette von Essen-Leise Redaktør Marianne With Bindslev Layout MediaMovers Tryk PrinfoTrekroner Hovedbestyrelse 2014 Morten Permin formand Vibe Klarup Voetmann næstformand Klaus Majgaard Leo H. Knudsen Benedicte Strøm Yildiz Akdogan Anne-Dorthe Hestbæk Stine Jørgensen Marianne Rønnebæk Nana Therkildsen Trine Natasja Sindahl Suppleanter Hanne Warming Ida Koch 2
3 KORT OG GODT 2014 Ny formand i Børns Vilkår Morten Permin blev den 19. marts valgt som ny bestyrelsesformand i Børns Vilkår. Han overtog stafetten fra Peter Albæk, der valgte at stoppe efter 10 år på posten. Det er et stort privilegium at stå i spidsen for en forening, der med viden og styrke altid er på børnenes side, sagde Morten Permin i forbindelse med sin tiltræden. Vibe Klarup Voetman blev valgt som næstformand og Yildiz Akdogan som medlem af bestyrelsen. Et kip med flaget for frivillige jubilarer Antal samtaler på BørneTelefonen ALDRIG HAR VI HJULPET SÅ MANGE BØRN! BørneTelefonen har vokseværk, viser årstallene fra Rådgivningens frivillige gennemførte samtaler med børn om alt fra kærestesorger til overgreb og godt samtaler med forældre. Dermed havde BørneTelefonen knap 300o flere samtaler end i Et samarbejde med bl.a. TrygFonden gjorde det muligt at udvide åbningstiderne 1. februar 2014, så børn også kunne få hjælp lørdag og søndag aften samt på helligdage. Temaer som graviditet, prævention og kønssygdomme samt kroppens udvikling kom på listen over de 10 hyppigste temaer, børn havde brug for hjælp til. I september 2014 fejrede Ruth Pedersen sit fem års jubilæum som frivillig rådgiver på BørneTelefonen. Når et barn ringer og er ked af det, er det en fantastisk fornemmelse at kunne give barnet styrken og troen på sig selv igen. Det er det hele værd, sagde Ruth Pedersen, da hun ligesom andre jubilarer blev fejret på Facebook og i rådgivningen med blomster og flag. Stor tak også til TinaAuda, Marie Hoff, Jette Mønster, Anita Møller, Maja R. Jensen, Charlotte B. Jansen, Marianne Frederiksen og Lisbet Dose, som også i 2014 kunne fejre fem-årsjubilæum som frivillig på BørneTelefonen og en helt særligt tak til Gerda Rask, som har været frivillig rådgiver i hele ti år! Børnene fik eget TV-indsamlingsshow Camilla Ottesen og Adam Duvå Hall var værter for Børneindsamlingen Bedre vilkår for børn i Danmark, der blev vist på TV3 den 15. november. Showet fik på underholdende og informativ vis sat fokus de mange børn i Danmark, som har det svært og har brug for vores hjælp. Børns Vilkår vil gerne takke alle, som bakkede op om Børneindsamlingen: Kunstnere, kendisser og artister, som medvirkede både før og under showet, som sad klar i call-centret eller deltog i markedsføringen af showet. Også en stor tak de medvirkende, som bidrog med personlige beretninger, som berørte mange. Endelig skal der lyde en stor tak til de mange virksomheder, fonde og privatpersoner, som støttede Børneindsamlingen. Økonomisk støtte til vores arbejde er en forudsætning for, at vi kan hjælpe endnu flere børn. Af hjertet tak. 3
4 BØRNS VILKÅR ÅRSRAPPORT 2014 Mobning kan føre til ensomhed og selvmordstanker Ensomhed, selvskade og selvmordstanker hænger tæt sammen med mobning. Det viser en analyse af samtaler om mobning på BørneTelefonen, der samtidig peger på, at skoleskift ikke altid hjælper. Af Marianne With Bindslev Foto Jeppe Carlsen/modelfoto D en gode historie er, at det går bedre: Undersøgelser viser, at antallet af børn, der mobbes, er svagt faldende. På BørneTelefonen er der også færre, der ringer og fortæller, de bliver mobbet. Den dårlige historie er, at der stadig er rigtig mange børn, der i årevis går i skole med en knude i maven og går hjem med ondt i hovedet uden at få hjælp af voksne. Det viser en gennemlæsning af 800 ud af i alt 1320 samtaler, der handlede om mobning på BørneTelefonen i I en del af disse samtaler fortæller børnene, at de har sagt det til en lærer, men det har ikke hjulpet, eller det bliver værre. Børnene fortæller, de på skolen bliver mødt med udsagn som: Ignorer det, det går over af sig selv og Der er ikke mobning på vores skole. Nogle bliver sendt til psykolog. Vi har unge, der får at vide, at når man går i klasse, må man klare sine problemer selv, fortæller Bente Boserup, chef for BørneTelefonen. Ud af samtalerne kan man se, at når de voksne vender ryggen til børnene, finder de selv på løsninger. Der er børn, der bliver hjemme fra skole i op til to måneder. Så er der børn, der vender problemerne indad og holder op med at spise. Andre skærer i sig selv, og nogle har selvmordstanker, siger Bente Boserup, der fortæller, at de frivillige rådgivere sidste år havde et barn i røret, der var i akut livsfare. Hun havde forsøgt selvmord på grund af mobning. Vi fik hjulpet pigen på skadestuen. Desværre talte vi med en anden pige, der ringede for at få hjælp, efter at bedstevennen var død af selvmord. Mobning er blodig alvor for børnene, fortæller Boserup, der henviser til, at i hver 8. samtale om mobning er ensomhed, selvskade og selvmordstanker relaterede problematikker. Årsag? Når man måske gennem flere år har dårlige erfaringer med at være sammen med andre, trækker man sig og vender tingene indad, siger Boserup. Nogle tænker: Det er mig, der ikke dur, og Det var måske også bedre, jeg ikke er her. Andre skærer i sig selv for at lindre smerten indeni, siger Bente Boserup, der fortsætter: Et barn kommer ikke på selvmordstanker efter at få at vide én gang, at de er rigtig dumme. Det er noget, der har foregået i en periode, uden at voksne har grebet ind over for det. Tyk og tynd, høj og lav Mobning har i en årrække været et af de emner, der fylder mest på BørneTelefonen. I 2014 lå emnet som nr. 7 på top ti-listen over, hvad børnene ringede ind om. Ud af samtalerne fremgår det, at virkeligheden ikke lever op til klichéen om, at rødhårede og dem med briller er særligt udsatte. Man kan blive mobbet med alt. Børnene fortæller, at de er for tykke, for tynde eller for almindelige. De mobbes med, at de går med tørklæde, er brune og bliver kaldt sorte svin. Der er børn, der bliver mobbet med deres familie. At man er i pleje eller adopteret eller har en far, der lige er død, fortæller Bente Boserup, der tilføjer: Grundlæggende handler det om, hvor meget plads der er til forskelligheder. Hvis det er sådan i en klasse, at der ikke er plads til forskellighed, kan man blive mobbet med alt. Mange af børnene kan selv sætte ord på, hvornår mobningen startede, og her kan man se en tendens til, at børn er særlig udsatte for 4
5 TEMA SAMTALER OM MOBNING 5
6 BØRNS VILKÅR ÅRSRAPPORT 2014 mobning, når lynet slår ned i deres liv. En bedsteforælder dør, en søster bliver alvorligt syg, en far kommer i fængsel, og en mor i kemo. Vi opfører os anderledes, når vi kommer i krise, og det gør børn også. Fællesskabet skal kunne rumme, at en har det svært, og der er brug for fokus på at tage hånd om de børn, der befinder sig i en livskrise, siger Bente Boserup. Uanset, hvad mobningen udspringer af, har mobningens art ikke ændret sig over tid. Men den har fået en ny arena på de digitale medier, der betyder, at børnene ikke længere har fred. Det kan være lige så skræmmende at befinde sig på Facebook, som i skolegården. For børnene er de digitale medier bare en del af den hverdag, de bevæger sig rundt i. Derfor må man ikke tro, at hvis de digitale medier ikke er der, havde vi ikke mobning. Men førhen kunne børn, der blev mobbet, tage hjem og få æbleskiver hos farmor og tænke: Huha, nu er dagen overstået. I dag har børnene aldrig fred, fordi sms erne kan bimle ind når som helst. Det gør mobningen mere massiv, siger Bente Boserup. Skoleskift hjælper ikke altid Forskningen viser, at skoleskift kan være en god løsning for et barn. Gennemlæsningen af samtalerne viser dog, at skoleskift ikke altid hjælper. Vi har børn, der fortæller om op til seks skoleskift, og vi kan se, det ikke altid hjælper. En forklaring kan være, at der på BørneTelefonen kan være en overrepræsentation af børn, hvor mobningen virkelig har bidt sig fast. Hvis et barn har oplevet grov mobning over flere år, er det klart, at han eller hun ikke har den store tillid til, at andre vil dem det godt. Så kan klassen være nok så god. Derfor er der brug for, at den nye klasse har særligt fokus på, hvordan de skal tage imod et nyt barn, der har en historik med mobning. Og at skolen sætter ressourcer af til arbejdet, siger Bente Boserup. Hun mener, at det til enhver tid er voksnes ansvar at stoppe mobning. En frivillig rådgiver, der er lærer i sit professionelle liv, fortalte mig engang, at det var på BørneTelefonen, hun for første gang hørte en mobbehistorie til ende. Det var naturligvis ikke af ond vilje. Men det kan være svært at gribe den enkelte, når han eller hun sender et signal om at få hjælp. Men altså det skal man have tid til, hvad enten man er forælder, lærer eller fodboldtræner, siger Bente Boserup, der tilføjer: For barnet kan det jo handle om liv og død. Der er børn, der bliver hjemme fra skole i op til to måneder. Så er der børn, der vender problemerne indad og holder op med at spise. Andre skærer i sig selv, og nogle har selvmordstanker. Bente Boserup Chef for BørneTelefonen Det fortæller børnene på BørneTelefonen Tog billeder af mig Jeg bliver mobbet af de store drenge fra 9. En af drengene har en kæreste, og en gang sagde drengen, at han gerne vil se mig kysse med hans kæreste. Drengene holdt mig fast, og kæresten kyssede mig. Drengene grinede og sagde, at jeg skulle snave med en af drengene, da kæresten var gået. De tvang mig til at snave med en af dem, så tog de alt mit tøj af og tog billeder af mig. Jeg råbte, men de holdt mig for munden. Næste dag ville jeg ikke i skole, men min mor sagde, at jeg skulle, og så måtte jeg i skole. Hjælp mig. - Dreng, 14 år Alle hader mig Jeg ved med 100 % sikkerhed, at alle mine tœtteste hader mig. Det har stået på siden 4. klasse, og nu går jeg i 7. Jeg valgte at flytte skole i sommerferien pga. mobning. På min nye skole går der rygter om, at jeg ikke siger noget sandt, og at det er mig, der går og stjæler. Jeg har været ved SSP med det og mine forældre og lærer, men ingen vil tro på mig, bare fordi jeg er ny. Så mit spørgsmål er bare: Hvad jeg skal gøre? Overvejer at begå selvmord eller stikke af. Det haster virkelig. - Pige, 13 år Jeg blev slået og sparket For tre år siden flyttede jeg skole, fordi jeg blev mobbet. Jeg blev slået og sparket næsten hver dag og kom tit hjem med et blåt øje eller sådan. Da mine forældre fandt ud af, at jeg blev mobbet, flyttede de mig straks til en ny skole. Men siden da har mit selvværd været i bund. Jeg har prøvet at begå selvmord, selvom jeg godt ved, det ikke er svaret på mine problemer. Jeg græder hver eneste aften, før jeg går i seng. Dem fra min gamle skole skriver hele tiden klamme beskeder til mig på Facebook. Og de truer mig! Jeg er bange, og jeg ved ikke, hvad jeg skal gøre. Please hjælp mig!!! :( - Pige, 12 år 6
7 FAKTA Mobning på BørneTelefonen» I 2014 havde Børns Vilkår i alt samtaler om mobning på BørneTelefonen.» Emnet ligger dermed som nr. 7 på top ti-listen over, hvad børnene hyppigst ringede ind om.» Det er særligt de yngre børn, der henvender sig til BørneTelefonen om mobning. Problemstillingen udgør således 12,7 % af alle henvendelser fra de 6-9 årige, mens den kun udgør 1,4 % af henvendelserne fra de årige.» I 12 % af rådgivningerne, hvor børnene henvendte sig om mobning, var ensomhed, selvskade og selvmordstanker relaterede problematikker. Det svarer til 159 samtaler. En kvalitativ analyse af 800 samtaler om mobning i 2014 viser desuden, at:» Børnenes skolegang kan være præget af mange skift, hvilket både kan være baggrunden for mobningen og komme som følge af denne.» Børnene kan ofte have svært ved at fortælle det til lærere og forældre, bl.a. fordi de synes, det er pinligt eller er bange for, at mobningen vil blive værre. Desuden oplever de, at lærere og forældre ikke kan eller vil hjælpe dem, selvom de er vidende om mobningens karakter og omfang. 7
8 Jeg havde brug for nogle voksne, der sagde fra For 18-årige Oliver var folkeskolens første seks år fyldt med ydmygelser og voksne, der stak hovedet i busken. Først da han skiftede skole, stoppede mobningen. Af Jannie Schjødt Kold Foto Andreas Beck Det begyndte i det små. Med kaldenavne som giraffen, stankelben og Harry Potter. Jeg var høj, ranglet og klodset, så det gik mine øgenavne på, fortæller den 19-årige Oliver Wetterstein Gervø fra Roskilde, der i dag rager 1,99 cm op i luften. Uskyldigheder måske, men da der ikke blev taget hånd om dem fra starten, fik de lov at vokse sig så store, at de til sidst blev ubærlige for Oliver. Først da han skiftede skole mellem 6. og 7. klasse, stoppede den mobning, der begyndte allerede i 1. klasse. Jeg havde sådan nogle runde briller og en speciel frisure, og da Harry Potter -filmene kom, begyndte de at kalde mig Harry Potter. Jeg havde ikke selv set filmene, og troede kun, det var negativt ment. Det var det måske ikke til at starte med, men det blev det, husker Oliver. Det var især et par af drengene i klassen, der konstant var efter ham. Og de fik ikke meget modspil af lærerne. Hvis der var én af drengene, der rejste sig op i timen og begyndte at råbe og grine af mig, satte min dansklærer sig ned og ventede på, at der blev ro i klassen, og min matematiklærer kunne finde på at ydmyge mig foran klassen ved at rive min opgave over, hvis den var for dårligt løst. I det hele taget blev der ikke taget hånd om problemet. Jeg var med mine forældre oppe at snakke med skolens ledelse om problemet et par gange. Men de slog det hen og ville ikke vide af, at det foregik, fortæller Oliver. Jeg havde brug for nogle voksne, der sagde fra. Men det var der ingen, der gjorde. Så jeg lærte, at problemerne må man løse selv. Mistede lysten til mad En dag, i fjerde eller femte klasse, hvor klassen faktisk havde fokus på mobning, begyndte Oliver at blive indebrændt, som han siger. Vi havde set en film om mobning i klassen, der hed Gråzonen, og som handlede 8
9 TEMA MOBNING om en pige, der blev mobbet. Drengene fra klassen tog hendes tøj, mens hun var i bad efter gymnastik. Og da hun kom ud, rev de håndklædet af hende og løb væk. Efter timen, hvor filmen blev vist, skulle klassen have gymnastik, og drengene, der drillede Oliver, fik den idé at gøre filmmanuskriptet efter i virkeligheden. De vidste, jeg var langsom til at gå i bad, og da jeg kom ud, var mit tøj væk. Bag en dør stod den dreng, der for Oliver var den værste mobber. Han flåede håndklædet af ham og råbte Harry Blotter! Et navn, der kom til at følge Oliver overalt på skolen. Jeg mærkede et stort had til den dreng, der rev håndklædet af mig. Det brændte inden i mig, samtidig med at jeg var flov og utrolig ked af det. Herfra blev Olivers problemer værre. Også pigerne i klassen begyndte at være efter ham og kalde ham øgenavne. Harry Potter og De Vises Sten blev til Harry Blotter vis os dine sten. Til sidst mistede jeg lysten til at spise, husker Oliver. Nul tolerance I sjette klasse besluttede Olivers forældre, at han for at få en ny start skulle skifte skole. Både lærere og pædagoger var meget mere kontante det nye sted. Der var ikke plads til mobning, siger Oliver. Han husker, at det blev sagt allerede på det allerførste introduktionsmøde. At her tolererede man ikke mobning. Holdningen til mobning blev også fulgt op af handling. For det første gjorde de meget for, at vi skulle have det godt med hinanden. Vi tog på klasseture, skøjteture, ud i skoven og i biografen. Alt sådan noget. For det andet slog de ned på ethvert tilløb til mobning, og ingen fik lov at give andre øgenavne for eksempel. Det var bare sådan, det var, og det vidste alle, siger Oliver. Oliver kan af og til fortryde, at han ikke skiftede skole tidligere. Mine forældre forslog det, da jeg gik i 3. klasse, men jeg begyndte at græde og sagde nej. Det ville være pinligt, På den nye skole, roste de det, der var godt, i stedet for at sige, at det hele var skidt. Det gav mig lyst til at lære noget igen. syntes jeg. Da jeg så skiftede skole i 7. klasse blev det så meget bedre på rekordtid. Jeg fik venner og kærester og sådan noget, siger Oliver, der også oplevede et fagligt løft. Jeg har aldrig været den store essay-skriver, men på den nye skole roste de det, der var godt, i stedet for at sige, at det hele var skidt. Det gav mig lyst til at lære noget igen, siger Oliver, der i dag går i gymnasiet og planlægger at læse videre til fysioterapeut. Han mærker mobningen, når han træder ind i en ny social sammenhæng. Men han har fundet en strategi, der hjælper ham: Jeg er meget optaget af at gøre et godt indtryk. Jeg rækker næsten altid hånden op som den første, når vi har fremlæggelser. Så er min angst ovre, så er jeg et skridt foran de andre, og så tænker de måske: Det er sgu da meget sejt. 9
10 BØRNS VILKÅR ÅRSRAPPORT 2014 ET SKJOLD AF RETTIGHEDER TIL BØRN, DER MOBBES Børns Vilkår arbejder for at forbyde mobning og give børn mulighed for at klage, hvis de udsættes for mobning, og skolen ikke gør noget ved problemet. Af Marianne With Bindslev Foto Thinkstock 10 En pige på 12 år ringer til BørneTelefonen og fortæller, at hun bliver mobbet af elever fra klassen over hende. De kalder hende ting, spytter efter hende, truer hende og videresender private billeder fra hendes mobil. De skriver også sms er om, at de hader hende. Pigen og hendes forældre har gjort rigtig meget. De har haft fat i skolelederen, flere gange, klasselærerne og sundhedsplejersken. Intet har hjulpet. Pigens situation er desværre langt fra enestående. Alt for mange børn, der ringer med mobbeproblemer, fortæller, at der ikke sættes ind over for problemet, og børnene må skifte skole som en sidste udvej, siger direktøren i Børns Vilkår, Rasmus Kjeldahl. Men et skoleskift er både uacceptabelt over 10 for barnet og over for den klasse, der må formodes at have trivselsproblemer, konstaterer han. Spørgsmålet er, hvad barnet så kan stille op? Ikke så meget, siger Rasmus Kjeldahl, der fortsætter: Voksne er langt bedre beskyttet i tilfælde af mobning på arbejdspladsen, end børn er på skolen. Voksne har en tillidsmand, en fagforening og et arbejdsmiljøtilsyn, som de kan gå til og få hjælp. Børn står helt alene, hvis skolen lader stå til. Forbyd mobning Børns Vilkår arbejder for at forbyde mobning og dermed give børn et skjold af rettigheder, når de mobbes, forklarer Rasmus Kjeldahl: Det bør skrives ind i folkeskoleloven, at
11 TEMA BØRNS RETTINGEDER børn har ret til en mobbefri skolegang. Som det er nu, indeholder loven ordensregler for børnenes opførsel samt sanktioner, hvis de overtrædes. Men lovgivningen bør også sikre børns ret til trivsel og en god skolegang og indeholde sanktioner, hvis skolen krænker de rettigheder. Det vil sende et stærkt signal, der vil smitte af på den måde, vi betragter og behandler børn, der mobbes, på. Desuden vil det give børn mulighed for at klage over skolen, hvis de mobbes, og problemet negligeres. Arbejdsmiljøtilsyn for børn Ifølge forskningen er mobning et gruppefænomen, og en skoleklasse i god trivsel vil sjældent mobbe en eller flere elever. Derfor arbejder Børns Vilkår politisk for, at forebyggelse af mobning kommer højt på skolernes faglige dagsorden. Det er positivt, at vi med folkeskolereformen får årlige trivselsmålinger, der gør det muligt for kommuner og skoler at arbejde systematisk med trivsel og undervisningsmiljø, siger Rasmus Kjeldahl, der dog kan være bekymret for, om anstrengelserne kommer til at gavne børnene i det enkelte klasseværelse. Målingerne er kun noget værd, hvis de omsættes til handling på den enkelte skole og i den enkelte klasse. Der bør derfor være et slags arbejdsmiljøtilsyn for børn. Tilsynet skal rykke ud til skoler, som i forlængelse af trivselsmålingerne har brug for rådgivning om, hvordan man tilrettelægger trivselsarbejdet og give påbud, hvis dette arbejde ikke prioriteres. Voksne har en tillidsmand, en fagforening og et arbejdsmiljøtilsyn, som de kan gå til og få hjælp. Børn står helt alene. Rasmus Kjeldahl Direktør i Børns Vilkår Epinion har lavet en repræsentativ undersøgelse blandt forældre for Børns Vilkår og Tryg- Fonden, der viser, at hver tredje forælder i mindre grad eller slet ikke oplever, at forældregruppen samarbejder om at komme mobning til livs. Det er tankevækkende, eftersom vi kun kommer mobning til livs, hvis forældrene bakker op om klassen og samarbejder om at styrke trivslen, siger Rasmus Kjeldahl, der fortsætter: Vi ved, forældrene gerne vil, men samtidig mangler viden om, hvad de kan gøre. Vi arbejder derfor for, at skolerne har fokus på at aktivere forældrene. Eksempelvis kunne man forestille sig, at skolernes AKT-lærere en gang om året samlede klassernes forældreråd til et oplæg om, hvordan de kan tilrettelægge arbejdet i forældrerådet. Andelen af skolebørn, der oplever at blive mobbet, er ifølge flere undersøgelser faldende. Men det betyder ikke, at problemet er forsvundet. Der er stadig mange tusind børn, der hvert år oplever at blive mobbet, og som går i skole med en knude i maven og kommer hjem med ondt i hovedet, påpeger Rasmus Kjeldahl. Børnene har brug for, at der er et større politisk fokus på mobning, så vi i højere grad end i dag kan hjælpe de mange børn, der bliver mobbet. De får dårligere odds med sig i livet på grund nederlagene i skolegården, siger Rasmus Kjeldahl. Det er på tide, at vi som samfund beslutter, at her mobber vi ikke, slutter han. FAKTA Det ved vi om mobning» Skolebørnsundersøgelsen viser, at omkring 6 pct. børn mobbes (2010). Tal fra SFI Det Nationale Forskningscenter for Velfærd viser, at 15 pct. af alle 7-årige, 11pct. af alle 11-årige og 8 pct. af alle 15-årige bliver mobbet (2015).» Fra undersøgelser ved vi, at mobning på den korte bane er forbundet med ensomhed, selvskade og endda selvmordstanker. På den lange bane går mobning ud over barnets læring og kan påvirke mobbeofret negativt helt op i voksenlivet. Mobning er voksnes ansvar Derfor arbejder Børns Vilkår for at styrke børns rettigheder på mobbeområdet ved at forbyde mobning. Det skrives ind i folkeskoleloven, at børn har ret til en skolegang uden mobning. at give børn rettigheder, så børn ligesom lærerne har juridiske handlemuligheder, hvis de ikke bliver behandlet ordentligt. at sikre, at de årlige trivselsmålinger bliver fulgt op af handling på den enkelte skole. at indføre en slags arbejdsmiljøtilsyn for børn en instans med ekspertise på området skal i forlængelse af de årlige trivselsmålinger kunne rådgive om og sikre ved påbud, at den enkelte skole yder en kvalificeret indsats for at komme mobning til livs. at sikre, at alle klasser har en lærer, der er ansvarlig for og har tid til at tage hånd om klassens trivsel. at alle skoler har fokus på at aktivere forældrenes ressourcer i trivselsarbejdet. 11
12 BØRNS VILKÅR ÅRSRAPPORT 2014 SkoleTjenesten får digitalt liv til at rime på digital trivsel 270 gange sidste år afholdt Børns Vilkårs SkoleTjeneste oplægget Børn og unges digitale liv. Skolerne er blevet meget opmærksomme på, hvor meget sociale medier fylder i børnenes liv og hvor vigtigt det er for trivslen, at børnene rustes til at begå sig på nettet. Af Mette Kjær Foto Jeppe Carlsen 12
13 D et er National Trivselsdag og på Ny Holte Skole i Nordsjælland er Børns Vilkårs SkoleTjeneste i den anledning på besøg hos 6. klasserne. Hej! Jeg hedder Eva. Jeg kommer fra en organisation, som hedder Børns Vilkår. Er der nogen af jer, der kender BørneTelefonen? Det gør de næsten alle sammen, men børnefaglig konsulent Eva Borgaard Jensen er her ikke for at tale om BørneTelefonen. Hun er her for at holde oplæg om Børn og unges digitale liv. Børns Vilkårs SkoleTjenestes mest populære oplæg, der klæder eleverne på til at begå sig i den digitale verden. På lærerværelset har klasselæreren Hanne Fællesskabet på Facebook kan være mindst lige så vigtigt, som fællesskabet henne i håndboldhallen Eva Borgaard Jensen Børnefaglig konsulent Bøger ti minutter forinden fortalt, hvor meget det fylder i snakken på skolen. Nogle af drengene er eksempelvis nervøse for at tage bad efter gymnastik, fordi de er bange for, at deres kammerater kan finde på at tage et billede og lægge det på internettet. Jeg skal lige høre, hvad I mest bruger internettet til? spørger Eva til klassen. Hun beder alle eleverne komme op til tavlen, hvor de på en plakat skal markere, om de bruger deres internettid mest på sociale medier, om de ser film, hører musik, spiller spil eller andet. Næsten alle sætter et lille, sort klistermærke ud for de sociale medier. Må jeg høre, hvor mange af jer er på Instagram? Halvdelen af eleverne rækker hånden op. Hvad med Facebook?. Alle sender en hånd i vejret. Og Snapchat? Igen er alle med. Er der nogen af jer, der ved, hvad ens digitale jeg betyder? spørger Eva klassen. En dreng rækker hånden op: Hvem man er, når man er på nettet. Er det da forskelligt, hvem man er i skolen, og hvem man er på internettet? spørger Eva igen. Nogle gange lyder svaret forskellige steder fra. Det kan nemlig godt være lidt forskelligt, hvordan man opfører sig, når man er på de sociale medier. Måske siger man ting, man ikke ville have FAKTA Børns Vilkårs SkoleTjeneste» I 2014 afholdt SkoleTjenesten 601 oplæg for børn og unge, 32 for voksne og gennemførte 17 trivselsforløb. TEMA TRIVSEL I SKOLEN sagt, hvis man havde stået over for personen. Men ens digitale jeg er også lidt afhængigt af andres kommentarer og likes, forklarer Eva. Så fortæller hun en historie, om en dreng, som ikke hedder Carl i virkeligheden. Carl har skrevet en statusopdatering på Facebook: Så fik man lige et 12-tal. Den første, der kommenterer, er Carls mor. Hun skriver flot skat!. Så begynder Carls venner at kommentere: Mors dreng kalder de ham og skriver lille dengse. Hvem bestemmer nu, hvordan Carl ser ud på nettet? spørger Eva. Ikke Carl selv i hvert fald, er eleverne enige om. Efter halvanden time runder Eva af og siger tak for denne gang. Inden hun lukker eleverne ud til spisefrikvarteret beder hun dem dog om en sidste ting. Hun beder dem tage et nyt sort klistermærke og placere det på plakaten fra før. Denne gang lyder spørgsmålet: Hvad synes du er vigtigst at være opmærksom på i dit digitale liv? Nogle sætter klistermærket ud for kategorien sprog og misforståelser, andre ud for billeder, mine grænser og digital mobning. Feltet er denne gang mere spredt eleverne er måske lidt i tvivl, for der er pludselig rigtig mange ting, man skal være opmærksom på. Det er godt, at vi får skabt en refleksion og fint, at I har hver jeres opmærksomhed, som passer til de behov, I har i jeres færden på de sociale medier, forklarer Eva, der efter oplægget forklarer, at målet netop er at bevidstgøre børnene om både muligheder og fælder i det digitale liv. Den digitale verden er vigtig for børnene, siger hun og fortsætter: For børn og unge kan fællesskabet på Facebook eller et online spil være mindst lige så vigtigt som fællesskabet henne i håndboldhallen. Derfor har de brug for voksne, der guider dem til at færdes trygt på nettet med omtanke for andre også efter SkoleTjenesten er taget hjem igen.» Det mest populære oplæg er Børn og unges digitale liv, der i 2014 blev gennemført 270 gange for børn og 17 gange for forældre. SkoleTjenesten holder også oplæggene Børn har også ret, Mobning og Ung og lige midt imellem.» Oplæggene i SkoleTjenesten tager afsæt i den nyeste mobbeforskning samt viden fra BørneTelefonen.» Læs mere om SkoleTjenesten og book et oplæg via 13
14 BØRNS VILKÅR ÅRSRAPPORT 2014 MOBNING ER ALTID DE VOKSNES ANSVAR Det er ikke nok at sige stop mobning til børnene. Mobning er børnenes problem, men ansvaret for at stoppe den er de voksnes. Sanne Lind, der er børnefaglig konsulent i Børns Vilkårs SkoleTjeneste, forklarer her hvorfor. Af Mette Kjær Foto Maria Tuxen Hedegaard Hvorfor er mobning de voksnes ansvar? Den nyeste danske forskning på mobbeområdet har vendt synet på mobning fra at være et individuelt problem til at være et gruppefænomen. Vi kan ikke fikse mobning ved at fjerne et barn fra klassen. Vi kan ikke sige, at det er den stærke elev mod den svage. Mobning sker, fordi nogle sociale processer i fællesskabet er kørt af sporet. Derfor er mobning et fælles ansvar. Når vi så siger, at mobning er de voksnes ansvar, er det fordi, vi fra forskningen ved, at vi kun kommer mobning til livs, når skolen og forældrene trækker samme vej. Det er de to helt afgørende aktører i børnenes liv. Hvad er lærernes rolle i forebyggelsen af mobning? Læreren skal vise og handle efter devisen om, at der skal være plads til alle i et fællesskab. Børnene vælger ikke selv deres klassekamme- 14
15 TEMA #DEVOKSNESANSVAR rater, men fællesskabet forpligter, og det skal læreren synliggøre over for børnene. Læreren skal opfordre eleverne til at være nysgerrige på hinanden og italesætte, at det er fedt, at vi alle sammen er forskellige. Hvad skal lærerne gøre, når der er et problem med mobning i klassen? Man skal tage det barn, som føler sig mobbet, meget alvorligt. Dernæst skal læreren sørge for at have en meget klar kommunikation og et tæt samarbejde med forældrene om en proces for at komme problemerne til livs. Mobning er ikke noget, man bare lige kan fikse. Det kræver fokus og opfølgning. Læreren har også her et ansvar for at formidle problemerne videre til skolens ledelse, så han eller hun har mulighed for at trække på faglige og tidsmæssige ressourcer til at løse opgaven. Hvad er forældrenes opgave, når det kommer til at forebygge mobning? Det er helt essentielt, at forældrene engagerer sig i deres børns skoleliv, og at de prioriterer skole/hjem-samarbejdet højt lige fra starten. Men det handler også om samarbejdet i forældregruppen: At man fra starten gør det til et fælles projekt at skabe trivsel i fællesskabet gennem sociale arrangementer. Det er også helt afgørende, at man helt grundlæggende klæder sit barn på til at kunne være en del af et fælleskab og være anerkendende over for andre. Det er vigtigt, at forældrene også spørger ind til de klassekammerater, de ikke automatisk hører om. Hvad skal forældre gøre, hvis der er mobning i klassen? De fleste forældre reagerer heldigvis, hvis deres eget barn bliver mobbet. Men det er også vigtigt at handle, hvis man finder ud af, at andre i klassen bliver mobbet. Man skal starte med at anerkende sit eget barn for, at det har haft øje for andre og have en dialog om, at det er rigtig vigtigt, at vi tager fælles ansvar. Man kan eksempelvis snakke med sit barn om, hvad han eller hun selv kan gøre. Vi ved fra BørneTelefonen, at noget af det, som virker allerbedst for børn, som føler sig mobbet, er, når andre børn har mod til at stille sig op og sige hey, det her er ikke okay. Det kan naturligvis være en rigtig svær situation. Derfor er det ikke nok, at barnet selv siger fra. Man skal som forældre tage informationen fra sit barn videre til klasselæreren og følge op på, om der er brug for et forældremøde. Man skal forsøge at sætte sig på sine hænder og lytte og være åben i dialogen med skolen og de andre forældre. Så skal man holde for øje, at mobning ikke handler om onde børn, men om dårlige mønstre. Så hvis ens barn er med til at mobbe, er det en forsvarsmekanisme for ikke selv at blive holdt udenfor. Betyder det, at børnene ikke har ansvar overhovedet? Alle i fællesskabet har et ansvar. Men det er de voksne, der skal lære børnene at have respekt for hinanden, at tale ordentligt til hinanden og være nysgerrige. Jo større børnene bliver, jo mere ansvar kan de tage på sig. Men det er altid de voksnes ansvar at stoppe mobning. Det er de voksne, der skal lære børnene at have respekt for hinanden, at tale ordentligt til hinanden og være nysgerrige. Børnefaglig konsulent Sanne Lind FAKTA #DEVOKSNESANSVAR» I marts og april 2015 udruller Børns Vilkår og TrygFonden kampagnen #DeVoksnesAnsvar, der igennem oplysning og råd sætter fokus på, hvordan forældre kan være med til at stoppe mobning.» Kampagnen kører med filmspot i biografer, på de sociale medier, i s-tog og busser over hele landet.» En undersøgelse fra Epinion lavet for Børns Vilkår og TrygFonden i 2015 viser, at 35 % af alle forældre i mindre grad eller slet ikke oplever et samarbejde i forældregruppen omkring mobning. Samtidig oplever 63 % af forældrene, at de i høj grad eller nogen grad har brug for mere viden om, hvordan de kan være med til at forhindre mobning.» Se kampagnefilm og få gode råd til at forebygge mobning på Hvad er rådet til forældre, hvis deres barn er et af dem, der mobber? Det rammer de fleste forældre lige i solar plexus, hvis man finder ud af, at ens barn mobber. 15
16 BØRNS VILKÅR ÅRSRAPPORT 2014 ÅRET DER GIK Folkemøde, børneinddragelse og mere end bagende børn er nogle af de aktiviteter som blev gennemført i årets løb blev også året, hvor Børns Vilkår indgik nye samarbejder, som gør det muligt at hjælpe endnu flere børn. Af Marianne With Bindslev Foto Thinkstock FEBRUAR Åbningstiderne udvides på BørneTelefonen, så den er åben mellem kl. 11 og 23 hver dag året rundt også i weekender og på helligdage. MARTS Morten Permin bliver valgt som ny formand, da Peter Albæk efter 10 år på posten vælger at træde ud. Samtidig er Vibe Klarup Voetman valgt som næstformand og Yildiz Akdogan som medlem af bestyrelsen. TrygFonden forlænger samarbejdet med Børns Vilkår. Målet hen over de næste fem år er at kunne hjælpe flere børn, bl.a. med en ny BørneTelefon- Bus, en børn hjælper børn-rådgivning og større kapacitet på selve BørneTelefonen. Samarbejdet betyder også, at flere professionelle og frivillige rådgivere kan blive opkvalificeret på Børnerådgiveruddannelsen. APRIL De 6-12 årige kan få råd fra BørneTelefonen i Berlingskes nye printavis, Kids News. Hver uge svarer BørneTelefonen på breve i avisens brevkasse, der gennem konkrete anvisninger skal inspirere de unge læsere til at handle i eget liv. MAJ Håndbogen Professionel bisidning til børn og unge udgives. Den giver indsigt i, hvordan professionel bisidning gavner sagsbehandlingen. JUNI Børn i skilsmissens kampzone er navnet på den paneldebat, Børns Vilkår arrangerer til Folkemødet på Bornholm med deltagelse af blandt andre socialminister Manu Sareen (R). Det er første gang, Børns Vilkår er på folkemøde. 16
17 BØRNS VILKÅR ÅRET DER GIK AUGUST Børns Vilkår og Egmont Fonden indgår partnerskab, der med mere rådgivning til forældre og fagfolk skal skabe bedre trivsel for børn i skilsmisse. Programmet omfatter bl.a. en udvidelse og et kvalitetsløft af Forældre- Telefonen og bisidning af børn i Statsforvaltningen. Desuden søsættes der kampagner, som skal fokus på børnevenlige skilsmisser. Projektet Bedre Børneinddragelse skydes i gang i samarbejde med Tryg- Fonden samt Roskilde Kommune, Tårnby Kommune og Sorø Kommune. Målet er at opnå mere viden om, hvordan danske kommuner kan inddrage SEPTEMBER Fattigdom, social isolation og et farvel til far går hånd i hånd med skilsmisse i etniske minoritetsfamilier. Disse er nogle af konklusionerne i et forskningsprojekt, SFI Det Nationale Forskningscenter for Velfærd står bag i samarbejde med Børns Vilkår. Organisationen udgiver et hæfte med råd og vejledning til fagfolk på baggrund af den ny viden. NOVEMBER TV3 sender den 15. november Børneindsamlingen, der satte fokus på børn og unges vilkår i Danmark og samlede 4,56 mio. ind til Børns Vilkårs arbejde. Pengene skal blandt andet gå til at rekruttere og uddanne flere frivillige rådgivere på BørneTelefonen, så færre børn ringer forgæves. DECEMBER BørneTelefonen holder for første gang nogensinde åbent juleaften og nytårsaften. FAKTA I 2015 vil vi relancere i et fuldstændig teknologisk opdateret, brugervenligt og visuelt spændende, nyt look. Det sker i februar Senere på året relanceres også introducere BootCamps, et nyt uddannelsesforløb for frivillige rådgivere på BørneTelefonen, hvor de hen over en weekend og to kursusdage uddannes til at lytte til og hjælpe børn. lancere en ny rådgivning på nettet, hvor børn hjælper børn. OKTOBER Direktør Rasmus Kjeldahl bliver valgt som Deputy Regional Representative for Europa i bestyrelsen for Child Helpline International, CHI. Den 10. oktober svinger børn i hele Danmark kagerullerne i forbindelse med Bag for en Sag, Børns Vilkårs årlige indsamlingsbegivenhed. I alt indsamlede de bagende børn 1,6 mio. kr., der går til at hjælpe flere børn på Børne- Telefonen. afvikle en landsdækkende kampagne mod mobning i tæt samarbejde med TrygFonden. trænge igennem med børneperspektivet og vores mærkesager under det forestående folketingsvalg. deltage i Folkemødet på Bornholm, hvor vi vil sætte fokus på mobning og skilsmisser. udgive forskningsrapporter om, hvordan børn oplever skilsmisser. afvikle en landsdækkende kampagne om børnevenlige skilsmisser i tæt samarbejde med Egmont Fonden samt en politisk konference om emnet. 17
18 Børns Vilkår i tal I 2014 havde vi samtaler med børn og unge på BørneTelefonen, Rådgivningen er foregået på telefon, chat, via sms og igennem BørneBrevkassen på takket være vores 370 frivillige rådgivere på BørneTelefonen. 309 nye børn og unge, som fik en bisidder igennem Børns Vilkårs Bisidderkorps. børn har fået en bisidder siden oplæg og forløb igennem SkoleTjenesten, der arbejder for at stoppe mobning på skoler over hele landet. BørneTelefonen er kendt af 84% af børn og unge i alderen i Danmark. Kilde: Gallup for Børns Vilkår privatpersoner, skoler og foreninger som støttende medlemmer af Børns Vilkår. 14,6 % 8,5 % 6,5 % 6,0 % 5,4 % unikke besøgende på det svarer til, at 47 procent af alle børn mellem 10 og 19 i Danmark har besøgt vores side. DE HYPPIGSTE EMNER I RÅDGIVNINGER AF BØRN ,7 % 4,5 % 3,4 % 3,3 % 3,1 % følgere på Facebook og indledt vores engagement på Twitter og Instagram samtaler med forældre og andre voksne på ForældreTelefonen. 44% Kroppens udvikling Graviditet, prævention og kønssygdomme Kærlighed/forelskelse Venskaber/uvenskaber Drillerier Trist/ked af det Seksuel praksis Mobning Seksuel krænkelse af alle samtaler handler om skilmisse. Forældre-barn-relationen/opdragelse 18
19 Gode samarbejdspartnere er altafgørende for vores arbejde SAMARBEJDER CITATER Hver dag arbejder vi på at give børn i Danmark verdens bedste barndom. Det kan vi kun gøre i kraft af samarbejdspartnere, der også brænder for sagen. Tak for jeres engagement! Vi er meget glade for samarbejdet med Børns Vilkår om deres Egmont-støttede projekt med bisidning til børn, der skal til samtale i Statsforvaltningen. Det er et rigtig godt eksempel på, hvordan vi i fællesskab kan hjælpe børn i skilsmissefamilier og støtte dem bedst muligt. BENTE KOUDAL SØRENSEN, AFDELINGSCHEF STATSFORVALTNINGEN Vi oplever Børns Vilkår som en professionel og involverende samarbejdspartner. Organisationen er med til at sikre, at børn og unge kan få råd og vejledning, når behovet og modet er der. Derfor har Bikubenfonden støttet relanceringen af Børne- Telefonen.dk. SINE EGEDE, PROJEKT- CHEF, BIKUBENFONDEN Vi er utrolig glade for vores samarbejde med Børns Vilkår og den forskel, vi sammen gør for udsatte børn og unge i Danmark. I efteråret kørte vi en fælles vaskekampagne, og Børns Vilkårs store engagement var helt sikkert med til at udbrede kendskabet til vores samarbejde i en kampagne, der blev taget godt imod af både kunder og stationspersonale. ANN KIRSTINE HAV- STEEN, MARKETING & COMMUNICATION DI- RECTOR, STATOIL FUEL & RETAIL A/S Sammen med Børns Vilkår er vi i gang med at finde innovative veje til, hvordan man inddrager børn reelt i sociale sager. Det er et samarbejde, hvor 1+1 giver 3. Børns Vilkår får indsigt i den praksis, man som socialrådgiver på børneområdet befinder sig i, og vi får styrket vores børneperspektiv gennem Børns Vilkår og organisationens erfaringer med bisidning. Jeg har kun ros til overs for Børns Vilkår. MARGIT NÆSBY, BØRNE- OG UNGECHEF I ROSKILDE KOMMUNE Vi oplever Børns Vilkår som en samarbejdspartner med stor faglig integritet og engagement på vegne af de børn, som man hjælper hver eneste dag. BENJAMIN ALBERTI, CSR MANAGER, TDC Børns Vilkår er gode til at inddrage os i beslutningsprocesser og til at skabe synlighed omkring den fælles indsats for at fremme børnenes sag i skilsmissesituationer. HENRIETTE CHRISTI- ANSEN, DIREKTØR I EGMONT FONDENS STØTTE- OG BEVILLINGS- ADMINISTRATION Samarbejdet med Børns Vilkår er et godt match for os, og vi oplever organisationen som både seriøs og professionel i deres daglige arbejde, den løbende dialog vi har med dem, kommunikationen og afrapportering. INGE GRØNVOLD, DIREKTØR, LAURITZEN FONDEN Børns Vilkår har stor viden om børn og unge og deres udfordringer i hverdagen og bidrager professionelt og kvalificeret til at løse målgruppens problemer. GURLI MARTINUSSEN, DIREKTØR I TRYGFONDEN Gennem Daniel Agger Fonden ønsker jeg at hjælpe så mange udsatte børn og unge i Danmark som muligt. Det gør vi bedst i samarbejde med en organisation som Børns Vilkår, der laver et kæmpe stykke arbejde for børn og unge, bl.a. på BørneTelefonen og gennem bisidning. DANIEL AGGER, STIFTER AF THE AGGER FOUNDA- TION OG ANFØRER PÅ DET DANSKE FODBOLD- LANDSHOLD 19
20 Din støtte er forudsætningen for vores arbejde Børns Vilkårs vision er, at alle børn og unge i Danmark har mulighed for personlig udvikling, og får den støtte og omsorg, de har brug for. I2014 var indtægterne på knap 51 millioner kroner, mens der blev anvendt knap 49,4 millioner kroner til arbejdet for børn. Det samlede resultat for Børns Vilkår i 2014 blev således et overskud på godt 1,6 mio. kroner, der går til at hjælpe børn i de kommende år. I 2014 hjalp Børns Vilkår flere børn end nogensinde. Det skyldes blandt andet de mange virksomheder og fonde, der bidrog med finansiel støtte. Derudover rundede Børns Vilkår institutioner og private støtter, der gennem et fast månedligt bidrag yder en afgørende støtte til organisationens aktiviteter. Børns Vilkår vil gerne udtrykke den dybeste taknemmelighed for alle bidrag, der er med til at hjælpe børn i Danmark til en tryg barndom. Her kommer indtægterne fra Fonde og virksomheder 35% Offentlige tilskud 26% Medlemsbidrag 15% Indsamling 20% Andre indtægter 4% Sådan bliver pengene brugt Rådgivning 27,5% Oplysning 7,6% Børnepolitik 1,9% SkoleTjenesten 6,0% Medlemmer og bidragsydere 12,1% Fundraising 4,4% Bisidderordninger 9,3% Administration 8,1% Børneinddragelse 4,2% Erstatningssager 2,3% Børn i skilsmisser 1,8% Udgifter vedr. indsamlinger 11,8% Konsolidering 3,2% Fonde og virksomheder, der støttede Børns Vilkår med mere end kr. OAK Foundation Ole Kirk s Fond Aktieselskabet Dampskibsselskabet Orients Fond Novo Nordisk Fonden Aage og Johanne Louis-Hansens Fond Asta og Jul. P. Justesens Fond 15. Juni Fonden Louis Petersens Legat Civilingeniør HC Bechgaard & Hustru Ella Mary Bechgaards Fond Gudbjørg og Ejnar Honores Fond Harboefonden Danske Banks Fond Toosbuys Fond Jascha Fonden Ellen og Knud Dalhoff Larsens Fond Velfærds- og Forskningsfonden for Pædagoger NOKIA Dansk Energi Wesselsmindefonden Fonde, virksomheder og private, der bidrog med mere end kr. Ole Søndberg, Johanne Hollesen samt Aino Kann Rasmussen. Virksomheder, som leverer ydelser til Børns Vilkår Plesner yder gratis juridisk rådgivning til Børns Vilkår. TDC betaler telefonregningen for BørneTelefonen, så børnene kan ringe gratis.
Et skjold af rettigheder til børn, der mobbes
Et skjold af rettigheder til børn, der mobbes Jeg græder hver eneste aften, før jeg går i seng. Dem fra min gamle skole skriver hele tiden klamme beskeder til mig på Facebook. Og de truer mig! Jeg er bange,
BØRNS VILKÅRS ÅRSRAPPORT 2014
BØRNS VILKÅRS ÅRSRAPPORT 2014 TEMA: Mobning BØRNS VILKÅR ÅRSRAPPORT 2014 KORT OG GODT 2014 Har børn i Danmark en god nok barndom? Selv om børn i Danmark ikke skal flygte fra krig eller rammes af sult og
Tusind tak til alle jer, der har bidraget til,
ÅRSMAGASIN 2016 Tak for støtten 2016 Sammen stopper vi svigt Tusind tak til alle jer, der har bidraget til, at vi sammen kan stoppe svigt af børn i Danmark. Tak til de mange tusinde privatpersoner, som
Ansøgning om økonomisk støtte til frivilligt socialt arbejde 18-midler
Ansøgning om økonomisk støtte til frivilligt socialt arbejde 18-midler Ansøgningen sendes til: Hørsholm Kommune Center for Politik og Borgerservice Ådalsparkvej 2 2970 Hørsholm Mail: pub-post@horsholm.dk
Hver eneste dag året rundt ringer
ÅRSRAPPORT 2015 LEDER Vi er her for børnene Jeg skylder jer en kæmpe tak. Ingen har før lyttet, ingen har før forstået, ingen har før taget mig alvorligt og ingen har før gjort noget. I gør en forskel!
Thomas Ernst - Skuespiller
Thomas Ernst - Skuespiller Det er tirsdag, sidst på eftermiddagen, da jeg er på vej til min aftale med den unge skuespiller Thomas Ernst. Da jeg går ned af Blågårdsgade i København, støder jeg ind i Thomas
15-08-2013. Børns Vilkår. Historien. Trine Natasja Sindahl
Trine Natasja Sindahl Cand.psych. Børnefaglig konsulent I Børns Vilkår Har arbejder med metodeudvikling på BørneTelefonen siden 2007 Ekstern lektor ved Institut for Psykologi, Københavns Universitet trine@bornsvilkar.dk
ALLE BØRN HAR RETTIGHEDER. Pixi-rapport nr. 2 / 2014 UNGE OG MEDIER BØRNERÅDETS BØRNE- OG UNGEPANEL
ALLE BØRN HAR RETTIGHEDER Pixi-rapport nr. 2 / 2014 UNGE OG MEDIER BØRNERÅDETS BØRNE- OG UNGEPANEL 1 KÆRE DELTAGER I BØRNE- OG UNGEPANELET Jeg er glad for at kunne sende dig den anden pixi-rapport fra
MOBNING ET FÆLLES ANSVAR
MOBNING ET FÆLLES ANSVAR AT DRILLE FOR SJOV AT DRILLE FOR ALVOR I Galaksen arbejder vi med at forebygge mobning. Mobning har store konsekvenser både for de børn, der bliver mobbet og de børn, der befinder
Mobning på facebook. Anna Kloster, november 2013
Mobning på facebook Anna Kloster, november 2013 At være barn i dagens Danmark betyder, at man er opvokset med mange medier omkring sig. Særligt har de unge taget det sociale medie Facebook til sig. Efter
NORDVESTSKOLEN. Antimobbepolitik
NORDVESTSKOLEN Antimobbepolitik 2017 Vi har et ønske om, at man på Nordvestskolen ser elever, der er glade, trives, tager ansvar for hinanden og har overskud til undervisningen. Det er derfor skolens målsætning
for fagfolk 2014 Nul tolerance-kurs over for mobning gav Oliver en ny start. Jeg havde ikke lyst til at spise LÆR AT LYTTE MED DE RIGTIGE ØRER
nyt for fagfolk 2014 Børn i krise: LÆR AT LYTTE MED DE RIGTIGE ØRER Side 4 6 Fokus på underretninger: GRIB IND I TIDE Side 14 15 Nul tolerance-kurs over for mobning gav Oliver en ny start. Jeg havde ikke
TAL MED EN VOKSEN. hvis din mor eller far tit kommer til at drikke for meget
TAL MED EN VOKSEN hvis din mor eller far tit kommer til at drikke for meget Historien om en helt Sanne er 14 år. Hun må klare mange ting selv. Hun må ofte selv stå op om morgenen og få sine søskende op
tal med en voksen hvis du synes, at din mor eller far drikker for meget
tal med en voksen hvis du synes, at din mor eller far drikker for meget Historien om en helt Sanne er 14 år. Hun må klare mange ting selv. Hun må ofte selv stå op om morgenen og få sine søskende op og
KROPPENS UDVIKLING. Hej. Jeg en dreng på 12. Har allerede fået hår under armene. Det er mega tidligt og det irriterer mig mega.
Hej. u er bestemt ikke en særling! er er altid nogen, der skal være den første til noget, og du er så den første i din klasse. Jeg synes ikke, du skal bruge din energi på at tænke på det. et ændrer jo
Skolen på Sønderagers trivsels- og antimobbestrategi
Skolen på Sønderagers trivsels- og antimobbestrategi Strategien inddeles i 1) Indledning og baggrund 2) Mål for Skolen på Sønderagers trivsels- og antimobbestrategi 3) Definition på mobning 4) Digital
Anita og Ruth var venner jeg siger var, fordi der skete så meget i deres forhold siden hen, så. Og det er bl.a. noget af det, som det her handler om.
Historien om Anita og Ruth Anita og Ruth var venner jeg siger var, fordi der skete så meget i deres forhold siden hen, så. Og det er bl.a. noget af det, som det her handler om. Anita og Ruth. Da de var
Tusind tak til alle jer, der har bidraget til, at vi
2017 ÅRSMAGASIN Tak for støtten i 2017 Sammen stopper vi svigt Tusind tak til alle jer, der har bidraget til, at vi sammen kan stoppe svigt af børn i Danmark. Tak til jer, der har været med os siden Børns
mening og så må man jo leve med det, men hun ville faktisk gerne prøve at smage så hun tog to af frugterne.
Rosen Lilly ved ikke hvor hun er. Hun har lukkede øjne det er helt mørkt. Hun kan dufte noget, noget sødt hvad er det tænker hun. Hun åbner sine øjne hun er helt ude af den. Det er roser det var hendes
Forslag til rosende/anerkendende sætninger
1. Jeg elsker dig for den, du er, ikke kun for det, du gør 2. Jeg elsker din form for humor, ingen får mig til at grine som dig 3. Du har sådan et godt hjerte 4. Jeg elsker at være sammen med dig! 5. Du
DEN SYNLIGE MOBNING DEN SKJULTE MOBNING
Katrine rækker hånden op i dansktimen og får ordet. De andre i klassen vender øjne til hinanden og sukker højlydt. Nu igen er der en der siger, de andre griner. Katrine går tit rundt for sig selv i frikvartererne.
Om eleverne på Læringslokomotivet
Om eleverne på Læringslokomotivet LÆRINGS- LOKOMOTIVET Intensive læringsforløb Indhold Forord 5 Om at føle sig privilegeret... 6 Om at have faglige udfordringer... 8 Om at have personlige og sociale udfordringer...
Fra en børnesagkyndigs perspektiv Hvordan sikre at børns verden hænger sammen, når de voksne skal deles om den? v. Ingrid Bové Jakobsen, Psykolog.
Fra en børnesagkyndigs perspektiv Hvordan sikre at børns verden hænger sammen, når de voksne skal deles om den? v. Ingrid Bové Jakobsen, Psykolog. Kære statsforvaltning/ kære morogfarskalskilles.dk Jeg
Farvelæg PrikkeBjørn PrikkeBjørn stopper mobbere
Farvelæg PrikkeBjørn PrikkeBjørn stopper mobbere PrikkeBjørn stopper mobbere. Af Charlotte Kamman Det var en solrig dag, dag klokken igen ringede ud til frikvarter i skolen. PrikkeBjørn glædede sig til
Fra delebørn til hele børn
Fra delebørn til hele børn Når far og mor bliver skilt kan verden gå i stå. Et væld af nye følelser og tanker overtager barnets verden, og somme tider er de r ikke plads til så meget andet. Projektet Delebørn
Karen Blixen skolens anti- mobbestrategi
Karen Blixen skolens anti- mobbestrategi Hvad er vores vision? Hvor skal værdiregelsættet lede os hen? Vi ønsker en skole hvor alle trives, og hvor alle er trygge ved at være. Vi tager ansvar for hinanden,
Jeg kan mærke hvordan du har det
OM UNDERRETNING Jeg kan mærke hvordan du har det Børn, der er i klemme, bør i alle tilfælde være i den heldige situation, at du er lige i nærheden. Alle børn har ret til en god og tryg opvækst Desværre
Lærernes og pædagogernes ansvar
Trivselsplan Vi ønsker, at Marie Mørks skole skal være et trygt og udviklende sted at være, så alle børn trives optimalt. Den enkeltes trivsel anser vi som en forudsætning for, at fællesskabet kan styrkes
Se filmen: 2 sider af samme sag Nikolajs version sammen med din klasse. Herefter kan klassen tale om nedenstående spørgsmål.
Film og spørgsmål Se filmen: 2 sider af samme sag Nikolajs version sammen med din klasse. Herefter kan klassen tale om nedenstående spørgsmål. Spørgsmål til 2 sider af samme sag Nikolajs version Hvad tænker
S: Mest for min egen. Jeg går i hvert fald i skole for min egen.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 Notater fra pilotinterview med Sofus 8. Klasse Introduktion af Eva.
NÅR FAR OG MOR SKAL SKILLES
B Ø R N NÅR FAR OG MOR SKAL SKILLES Gode råd Du skal ikke vælge, hvor du vil bo, hvis du synes, det er for svært. Du skal ikke passe på din far og mor efter skilsmissen. Det ansvar er for stort for dig.
Interview med Maja 2011 Interviewet foregår i Familiehuset (FH)
1 Interview med Maja 2011 Interviewet foregår i Familiehuset (FH) Hej Maja velkommen her til FH. Jeg vil gerne interviewe dig om dine egne oplevelser, det kan være du vil fortælle mig lidt om hvordan du
Digitale Sexkrænkelser
Digitale Sexkrænkelser AT FORTÆLLE OM DET OG BEDE OM HJÆLP LEKTION #4 Et undervisningsmateriale udviklet af Digitale Sexkrænkelser At fortælle om det og bede om hjælp INTRODUKTION 3 FORMÅL 3 LÆRINGSMÅL
Er det virkelig så vigtigt? spurgte han lidt efter. Hvis ikke Paven får lov at bo hos os, flytter jeg ikke med, sagde hun. Der var en tør, men
Kapitel 1 Min mor bor ikke hos min far. Julie tænkte det, allerede før hun slog øjnene op. Det var det første, hun huskede, det første hun kom i tanker om. Alt andet hang sammen med dette ene hendes mor
Transskription af interview Jette
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 Transskription af interview Jette I= interviewer I2= anden interviewer P= pædagog Jette I: Vi vil egentlig gerne starte
Antimobbepolitik for Rosenkilde Skole Februar 2018
Antimobbepolitik for Rosenkilde Skole Februar 2018 Vi vil med vores antimobbepolitik sikre elevernes trivsel i deres skolegang på Rosenkilde Skole. Den skal hjælpe os med at skabe læringsmiljøer, der sikrer,
Tal med en voksen hvis du synes, at din mor eller far drikker for meget
Tal med en voksen hvis du synes, at din mor eller far drikker for meget 1 Historien om en helt Sanne er 14 år. Hun må klare mange ting selv. Hun må ofte selv stå op om morgenen og få sine søskende op og
Tværfaglig indsats med faglig styrke! Basisteamuddannelsen Børne og Unge Rådgivningen
Tværfaglig indsats med faglig styrke! Basisteamuddannelsen Børne og Unge Rådgivningen Case til punktet kl. 13.45: Det tværfaglige arbejde øves på baggrund af en fælles case, som fremlægges af ledelsen
Trivselsstrategi for Hvilebjergskolen. Hvilebjergskolen juni 2018
Trivselsstrategi for Hvilebjergskolen Hvilebjergskolen juni 2018 12 1 Trivselsstrategi for Hvilebjergskolen Hvordan vi forebygger og stopper mobning Hvilebjergskolen skal være et godt og trygt sted for
Frivillig i børn unge & sorg. - er det noget for dig?
Frivillig i børn unge & sorg - er det noget for dig? Dét, at jeg har kunnet bruge min sorg direkte til at hjælpe andre, det har givet mening Som frivillig i Børn, Unge & Sorg er du med til at vise unge
Min mor eller far har ondt
Min mor eller far har ondt En pjece til børn af smerteramte Når mor eller far har ondt Dette hæfte er til dig, der har en mor eller far, som har ondt i kroppen og har haft det i lang tid. Det kan være,
Antimobbestrategi for Stjernevejskolen
Antimobbestrategi for Stjernevejskolen Udarbejdet november 2011 revideret januar 2017 Formål: Elever på skolen skal leve op til skolens værdier, som de fremgår af skolens værdigrundlag. Som elev på skolen
Forandringer i et menneskes liv sker igennem dets relation til andre mennesker. Derfor er det fornuftigt - eller måske bare naturligt - at drage de
Frirum for forældre Hvis man rykker i den ene side af en uro, kommer hele uroen i ubalance. Sådan er det også i en familie, når familiens unge får problemer med rusmidler. Skal balancen genoprettes, giver
3 2011 NYT FRA BØRNS VILKÅR
3 2011 NYT FRA BØRNS VILKÅR Skilsmissebørns vilkår er for dårlige FACEBOOK FORBUDT FOR BØRN MISHANDLEDE BØRN ER ET FÆLLES ANSVAR Men vi er også nødt til at stille krav til vores politikere... NY VIDEN
ALLE BØRN HAR RETTIGHEDER VOLD I HJEMMET BØRNEOG UNGEPANEL BØRNERÅDETS
ALLE BØRN HAR RETTIGHEDER VOLD I HJEMMET BØRNEOG UNGEPANEL BØRNERÅDETS 1 KÆRE DELTAGER I BØRNE- OG UNGEPANELET VOLD I HJEMMET En undersøgelse i Børnerådets Børne- og Ungepanel Udgivet af Børnerådet november
appendix Hvad er der i kassen?
appendix a Hvad er der i kassen? 121 Jeg går meget op i, hvad der er godt, og hvad der ikke er. Jeg er den første til at træde til og hjælpe andre. Jeg kan godt lide at stå i spidsen for andre. Jeg kan
SNAK MED DIT BARN OM PSYKISKE PROBLEMER
SNAK MED DIT BARN OM PSYKISKE PROBLEMER VIDEN OG GODE RÅD TIL FORÆLDRE Man kan gøre sig mange tanker, når man rammes af psykiske problemer - især når man har børn: Hvordan taler jeg med mit barn om psykiske
VESTERBRO UNGDOMSGÅRD TRIVSELS- OG MOBBEPOLITIK. Ingen kan hjælpe alle men alle kan hjælpe nogen!
VESTERBRO UNGDOMSGÅRD TRIVSELS- OG MOBBEPOLITIK Ingen kan hjælpe alle men alle kan hjælpe nogen! Trivsel Vores kerneydelse er at skabe trivsel, læring og udvikling hos børn og unge. Uden trivsel er der
HJÆLP BØRN OG UNGE, DER HAR PROBLEMER - DIN GUIDE TIL AT HJÆLPE BØRN OG UNGE
HJÆLP BØRN OG UNGE, DER HAR PROBLEMER - DIN GUIDE TIL AT HJÆLPE BØRN OG UNGE KÆRE VOKSEN Du er vigtig for børn og unges trivsel. Udover at være en faglig støtte i hverdagen er du også en voksen, som kan
Børnerapport 3 Juni 2007. Opdragelse 2007. En undersøgelse i Børnerådets Børne- og Ungepanel
Børnerapport 3 Juni 2007 Opdragelse 2007 En undersøgelse i Børnerådets Børne- og Ungepanel Kære medlem af Børne- og Ungepanelet Her er den tredje børnerapport fra Børnerådet til dig. Rapporten handler
Indeni mig... og i de andre
KAREN GLISTRUP er forfatter, socialrådgiver, familie, par- og psyko t erapeut MPF. PIA OLSEN er freelance illustrator og tegner til bøger, web, magasiner, apps og reklame. Når børn får mulighed for at
LÆRER (35) PATRICIA: Oh my god! Tascha, du bliver nødt til at se det her. TASCHA: Fuck den so! som om hun kan få en som Mads.
Manuskript Engstrandskolen 10.com 3.gennemskrivning mobbet i døden SCENE 1. KLASSEVÆRELSE. DAG ELISA (16) sidder i et klasselokale og tegner hjerter rundt om mads navn. Elisa kigger op og får øjenkontakt
Test jeres klasse: Er du en god kammerat?
Test jeres klasse: Er du en god kammerat? Testen kan bruges som oplæg til dialog mellem lærere og elever om svære situationer i skolen, og hvordan man som elev kan handle, for at gøre klassen og skolen
Al quds skoles mobbepolitik
Al quds skoles mobbepolitik TRIVSELS- OG MOBBEPOLITIK Det er afgørende, at både elever og ansatte på Al Quds Skole føler sig som en del af et trygt miljø, hvor tolerance og gensidig respekt er fremherskende.
Trivselspolitik i Skoledistrikt Syd Indhold
Trivselspolitik i Skoledistrikt Syd Indhold Trivselspolitik i Skoledistrikt Syd... 1 Forord... 2 Vores målsætning... 2 Vores succeskriterier er:... 2 I praksis betyder det, at:... 3 Hvad forstår vi ved
Anonym mand. Jeg overlevede mit selvmordsforsøg og mødte Jesus
Anonym mand Jeg overlevede mit selvmordsforsøg og mødte Jesus Han er 22 år og kommer fra Afghanistan. På grund af sin historie har han valgt at være anonym. Danmark har været hans hjem siden 2011 131 En
Undervisningsforløb 1 6 lektioner for 4. 6. klasse. Rådgiver for en dag om mobning og digitale medier
Undervisningsforløb 1 6 lektioner for 4. 6. klasse Rådgiver for en dag om mobning og digitale medier 1 Rådgiver for en dag undervisningsforløb om mobning og digitale medier Introduktion til forløbet Forberedelser
TIKØB SKOLE MOBBEPOLITIK
TIKØB SKOLE MOBBEPOLITIK HELSINGØR KOMMUNE VI ARBEJDER AKTIVT PÅ, AT TIKØB SKOLE ER EN SKOLE HVOR ALLE TRIVES VI ARBEJDER AKTIVT FOR EN MOBBEFRI SKOLE. ALLE BØRN HAR RET TIL GOD TRIVSEL TIKØB SKOLES MOBBEPOLITK
Svar på spørgsmål til brug for samtale om forældretilfredshedsundersøgelsen
Svar på spørgsmål til brug for samtale om forældretilfredshedsundersøgelsen 1. Den pædagogiske indsats Spørgsmålet med den højeste tilfredshedsprocent: Personalets indsats for at få dit barn til at føle
Denne bog er til dig. Du er meget velkommen til at dele den med andre.
Hej læser! Denne bog er til dig. Du er meget velkommen til at dele den med andre. Bogen fortæller om et svært emne, som skaber utryghed i ungdomslivet - digitale sexkrænkelser. I bogen kan du læse om unge,
Forestil dig, at du kommer hjem fra en lang weekend i byen i ubeskriveligt dårligt humør. Din krop er i oprør efter to dage på ecstasy, kokain og
Plads til Rosa Slåskampe, raserianfald og dårlig samvittighed. Luften var tung mellem Rosa og hendes mor, indtil Rosa fortalte, at hun tog hårde stoffer. Nu har både mor og datter fået hjælp og tung luft
Guide: Er din kæreste den rigtige for dig?
Guide: Er din kæreste den rigtige for dig? Sådan finder du ud af om din nye kæreste er den rigtige for dig. Mon han synes jeg er dejlig? Ringer han ikke snart? Hvad vil familien synes om ham? 5. november
Du er selv ansvarlig for at komme videre
Du er selv ansvarlig for at komme videre Stine Arenshøj er 40 år. Hun er tidligere brandinspektør og indsatsleder, nu selvstændig coach, psykotraumatolog og foredragsholder. Stine bor med sine tre børn
Børn skriver til børn - om mobning Ide og redaktion: Birgit Madsen
Børn skriver til børn - om mobning Ide og redaktion: Birgit Madsen Kroghs Forlag Indhold 7 Forord Birgit Madsen 11 Frosset ude Lotte, 13 år 17 Totalt ydmyget Nikolaj, 15 år 21 Jeg flippede ud Jeanne, 12
POLITISK OPLÆG FLERE UNGE GODT FRA START FEBRUAR 2015 ET LIV UDEN MOBNING
POLITISK OPLÆG FLERE UNGE GODT FRA START FEBRUAR 2015 ET LIV UDEN MOBNING FORORD En person, der har været udsat for mobning i sin barndom eller ungdom, risikerer at blive påvirket af det hele livet. Det
GRUNDSKOLER. Ved mobning sker sådan noget gentagne gange, og det er vanskeligt for den, der bliver udsat for det, at forsvare sig.
GRUNDSKOLER Antimobbestrategi for: Møllevangskolen Udarbejdet (dato): januar 2007 Hvad forstår vi ved trivsel? Vi ønsker, at Møllevangskolen er et rigtig rart og lærerigt sted at være. Vi ønsker at alle
Hvad vil du gøre? Hvad tænker du, om det, Ida fortæller dig? Og hvad siger du til hende?
Ida i 6. klasse har afleveret en stil, hvor hun beskriver, at hun hader, at faderen hver aften kommer ind på hendes værelse, når hun ligger i sin seng. Han stikker hånden ind under dynen. Ida lader, som
Peter får hjælp til at styre sin ADHD
Peter får hjælp til at styre sin ADHD Skrevet og tegnet af: Jan og Rikke Have Odgaard Rikke og Jan Have Odgaard, har konsulentfirmaet JHO Consult De arbejder som konsulenter på hele det specalpædagogiske
for fagfolk 2014 Nul tolerance-kurs over for mobning gav Oliver en ny start. Jeg havde ikke lyst til at spise LÆR AT LYTTE MED DE RIGTIGE ØRER
nyt for fagfolk 2014 Børn i krise: LÆR AT LYTTE MED DE RIGTIGE ØRER Side 4 6 Fokus på underretninger: GRIB IND I TIDE Side 14 15 Nul tolerance-kurs over for mobning gav Oliver en ny start. Jeg havde ikke
Digital mobning og chikane
Film 2 4. 6. klasse Lærervejledning >> Kolofon Digital mobning er udgivet af Børns Vilkår. Materialet er produceret i samarbejde med Feldballe Film og TV. Kort om materialet Tidsforbrug To til tre lektioner.
TALEPAPIR DET TALTE ORD GÆLDER
Uddannelsesudvalget 2009-10 UDU alm. del Bilag 137 Offentligt TALEPAPIR DET TALTE ORD GÆLDER Anledning Titel Målgruppe Arrangør Taletid Tid og sted Åbent samråd UDU alm. del, samrådsspørgsmål Z-Ø Folketingets
Gør jeg det godt nok?
Gør jeg det godt nok? Mette, som er butiksassistent, bliver tit overset eller forstyrret af sin kollega, som overtager hendes kunder eller irettesætter hende, mens der er kunder i butikken. Det får Mette
København S, 10. juni 2015. Kære menigheder
København S, 10. juni 2015 Kære menigheder Morten Kofoed Programme Coordinator Baptist Union of Denmark Cell: +45 3011 2904 E-mail: morten@baptistkirken.dk Mange tak for jeres bidrag til Burundis Baptistkirke
Børn og unges digitale liv
Børn og unges digitale liv Børns Vilkår For børn Med børn Dagens program Mobil og internet en del af børn og unges hverdag Mobilens og internettets mulige faldgruber Gode råd til børn og voksne Digitale
Vi er en familie -4. Stå sammen i sorg
Vi er en familie -4 Stå sammen i sorg Mål: Børn lærer, at det er godt at stå sammen, når tingene er svære. De opmuntres til at tage hensyn, vise omsorg for og til at trøste andre. De opmuntres også til
Jeg var mor for min egen mor
Jeg var mor for min egen mor er 25 år gammel, og har været anbragt siden hun var 7 år. I dag er hun ved at tage en erhvervsgrunduddannelse. Læs hendes historie herunder. Før i tiden var jeg meget stille.
Mobbeberedskabsplan på Katrinedals skole - ved mobning eller mistanke om mobning
Mobbeberedskabsplan på Katrinedals skole - ved mobning eller mistanke om mobning INDHOLDSFORTEGNELSE Definition Indledende forløb 1. Orientering til skolens ledelse 2. Orientering af forældre til offer
Bilag 6: Transskription af interview med Laura
Bilag 6: Transskription af interview med Laura Interviewet indledes med, at der oplyses om, hvad projektet handler om i grove træk, anonymitet, at Laura til enhver tid kan sige, hvis der er spørgsmål,
Du er klog som en bog, Sofie!
Du er klog som en bog, Sofie! Denne bog handler om, hvordan det er at have problemer med opmærksomhed og med at koncentrere sig. Man kan godt have problemer med begge dele, men på forskellig måde. Bogen
Du er klog som en bog, Sofie!
Du er klog som en bog, Sofie! Denne bog handler om, hvordan det er at have problemer med opmærksomhed og med at koncentrere sig. Man kan godt have problemer med begge dele, men på forskellig måde. Bogen
Case 3: Leder Hans Case 1: Medarbejder Charlotte
Case 3: Leder Hans Case 1: Medarbejder Charlotte Du er 35 år, og ansat som skrankeansvarlig på apoteket. Du har været her i 5 år og tidligere været meget stabil. På det sidste har du haft en del fravær
Sorgen forsvinder aldrig
Sorgen forsvinder aldrig -den er et livsvilkår, som vi lærer at leve med. www.mistetbarn.dk Gode råd til dig, som kender én, der har mistet et barn. Gode råd til dig, som kender én, der har mistet et barn
Man føler sig lidt elsket herinde
Man føler sig lidt elsket herinde Kirstine er mor til en dreng med problemer. Men først da hun mødte U-turn, oplevede hun engageret og vedholdende hjælp. Det begyndte allerede i 6. klasse. Da Oscars klasselærer
Børnepanelrapport nr. 1: 2012. Det gode børneliv BØRNERÅDETS BØRNE- OG UNGEPANEL
Børnepanelrapport nr. 1: 2012 Det gode børneliv BØRNERÅDETS BØRNE- OG UNGEPANEL 1 Kære læser Hvad er et godt liv for børn i Danmark? Det vil vi rigtig gerne vide i Børnerådet. For hvis vi ved det, kan
Forslag til Vestermarkskolens trivselspolitik
d. 14.02 2012 Forslag til Vestermarkskolens trivselspolitik Bestyrelsens Trivselsudvalg bestående af Emil fra elevrådet, Bente fra medarbejdergruppen og Svend fra forældregruppen har arbejdet med elementer
Bilag 2: Interviewguide
Bilag 2: Interviewguide Tema Læsning og læsevanskeligheder Specialundervisning og itrygsæk Selvtillid/selvfølelse Praksisfællesskaber Spørgsmål 1. Hvordan har du det med at læse og skrive? 2. Hvad kan
Opsamling på det afsluttende møde i børnepanelet
Opsamling på det afsluttende møde i børnepanelet Introduktion og læsevejledning Børnepanelet var samlet for fjerde og sidste gang både i København og i Jylland i april/maj 2017. I alt deltog 23 børn og
Hvad tænker du på? Det Kriminalpræventive Råd Odinsvej 19 2600 Glostrup. Tlf. 45 15 36 50 eller 43 44 88 88 dkr@dkr.dk www.dkr.dk
Hvad tænker du på? Det Kriminalpræventive Råd Odinsvej 19 2600 Glostrup Tlf. 45 15 36 50 eller 43 44 88 88 dkr@dkr.dk www.dkr.dk Forældrenetværk Forældrenetværk er grupper af forældre, der ønsker at sætte
Askov-Malt Skole - siger JA TAK til trivsel.
Askov-Malt Skoles Trivselspolitik. Askov-Malt Skole - siger JA TAK til trivsel. Trivselsplan og Antimobbestrategi Når vi omtaler skolen er det hele skolen og SFO, vi taler om. Målsætning: På Askov-Malt
0 SPOR: DREAMS OF A GOOD LIFE 00:00:00:00 00:00:00:08. 1 Frem for alt vil jeg bare 10:01:08:05 10:01:13:2 studere, så meget som muligt.
0 SPOR: DREAMS OF A GOOD LIFE 00:00:00:00 00:00:00:08 1 Frem for alt vil jeg bare 10:01:08:05 10:01:13:2 studere, så meget som muligt. 2 Tjene penge og leve godt. Det var 10:01:14:00 10:01:20:0 min drøm.
Trivselsplan Bedsted Skole 2012 1
Trivselsplan 1 Trivselsplan Bedsted Skole er en skole, der lægger vægt på: Ansvar, omsorg og respekt Vi arbejder for: At der er plads til alle, og vi passer godt på hinanden. Hvor alle lærer at lytte til
OM ENSOMHED. Mangelfulde sociale relationer
OM ENSOMHED Mellem 5 og 10 procent af danske unge mellem 13 og 25 år føler sig ensomme hver dag - og det kan have alvorlige konsekvenser for dem. Deres ensomhed har mange ansigter og kan være svær at genkende,
Kan man se det på dem, når de har røget hash?
Kan man se det på dem, når de har røget hash? Når forældre og medarbejdere på de københavnske skoler gerne vil vide noget om unge og rusmidler, har U-turn et godt tilbud: To behandlere og en ung er klar
Hør mig! Et manus af. 8.a, Henriette Hørlücks Skole. (7. Udkast)
Hør mig! Et manus af 8.a, Henriette Hørlücks Skole (7. Udkast) SCENE 1. INT. I KØKKENET HOS DAG/MORGEN Louise (14) kommer svedende ind i køkkenet, tørrer sig om munden som om hun har kastet op. Hun sætter
Jeg lå i min seng. Jeg kunne ikke sove. Jeg lå og vendte og drejede mig - vendte hovedpuden og vendte dynen.
1. Søvnløs Jeg lå i min seng. Jeg kunne ikke sove. Jeg lå og vendte og drejede mig - vendte hovedpuden og vendte dynen. Jeg havde en mærkelig uro i mig - lidt kvalme og lidt ondt i maven. Det havde jeg
Viden om rettigheder. Alle børn skal have opfyldt deres rettigheder, så de kan få et godt og trygt liv.
Viden om rettigheder At børn har rettigheder betyder, at de har ret til noget. At der er noget de har lov til, og noget de kan kræve. Alle børn skal have opfyldt deres rettigheder, så de kan få et godt
FAGPERSONER KAN GØRE EN FORSKEL
FAGPERSONER KAN GØRE EN FORSKEL for voksne med senfølger efter seksuelle overgreb i barndommen Få indsigt i hvordan seksuelle overgreb kan sætte sine spor i voksenlivet Få gode råd til hvordan fagpersoner
SKOLEBØRSUNDERSØGELSEN 2014
SKOLEBØRSUNDERSØGELSEN 2014 Der er taget udgangspunkt I denne undersøgelse: Rasmussen, M. & Pagh Pedersen, T.. & Due, P.. (2014) Skolebørnsundersøgelsen. Odense : Statens Institut for Folkesundhed. Baggrund
Mobbeundersøgelse. 1 of 24. 1. Er du: Response Count. Response Percent. Dreng 56.0% 1,040. Pige 44.0% 818. answered question 1,858. skipped question 0
Mobbeundersøgelse 1. Er du: Dreng 56.0% 1,040 Pige 44.0% 818 answered question 1,858 skipped question 0 2. Hvor gammel er du? 10 år eller yngre 8.6% 159 11 13.8% 257 12 16.0% 297 13 26.1% 485 14 14.2%