Inklusionsstrategi for Bolderslev Skole
|
|
- Clara Andresen
- 8 år siden
- Visninger:
Transkript
1 Inklusionsstrategi for Bolderslev Skole
2 Forord I Aabenraa Kommune har vi gennem de sidste par år arbejdet på at udvikle Den inkluderende skole, hvor der er plads til menneskers forskellighed. Der er lavet mange initiativer i skolevæsenet for at imødekomme de udfordringer, der er ved at arbejde inkluderende både for ledere og medarbejdere. Opgaven skal løftes på mange niveauer både i kommunen, på hver eneste skole, i de enkelte klasser og hjemme hos hver enkelt elev. Her på skolen har vi gennem de sidste 2 år arbejdet frem mod en mere tydelig og italesat pædagogisk profil. Vores afsæt er anerkendende menneskesyn som fremgår af Værdiregelsættet samt LP-arbejdet (Læringsmiljø og Pædagogisk analyse). Begge disse tiltag bygger på et systemteoretisk tankesæt 1. Vi bygger vores arbejde på gode relationer, tydelige klasseledelse og stærk didaktik 2. Gode relationer på tværs af systemer, giver det fællesskab, der skaber tillid, tryghed og trivsel i skoledagen og dermed skaber rum for læring. Vi er optaget af positiv værditænkning, som sætter dét barnet kan, samt déts potentiale i fokus. Skolens værdier underbygger denne inklusionsstrategi, hvor følgende temaer er i særlig fokus i vores forsatte inklusions arbejde: Samarbejdet med skolens forældre LP - herunder kompetenceudvikling omkring brug af CHIPS 3 samt redskaber til at understøtte børns udvikling af eksekutive funktioner 4. Teamsamarbejde på tværs af årgange herunder samarbejdet med SFO Samarbejde med PPR samt øvrige eksterne aktører Samarbejdet med den lokale børnehave Parallelt med dette arbejde er udarbejdet procesplan for indførelse af Skolereformen. Dennes visioner om at skolen skal udfordre alle elever så de bliver så dygtige, de kan; skolen skal mindske betydningen af social baggrund, samt genskabe tilliden og trivselen i skolen er alle visioner, som er medtænkt i dette arbejde. Strategien er udarbejdet med afsæt i værdibaseret ledelse af skolens ledelse med sparring fra Pædagogisk Råd og Skolebestyrelsen. Udarbejdet af Bernhard Bech Nielsen, Hanne Petersen og Vibeke Domar 1 Systemteori er teorien om at alle relationer, al kommunikation og interaktion mellem mennesker er forbundet i systemer og mønstre. Eksempelvis er en klasse et system, i dette system er der mange små systemer f.eks. pigegruppen, de der mødes til fodbold og de der gerne vil spille computer. Ydermere er eleverne del af deres familiesystem og måske i en leg med skolens øvrige børn i frikvartererne. Det vil sige, at aktørerne kan være del af flere systemer samtidigt og derved bliver relationen kompleks. 2 Undervisningslære, dvs. den del af pædagogikken, der beskæftiger sig med bibringelsen af kundskaber. 3 CHIPS er et didaktisk og pædagogisk redskab til afdækning af elevens kognitive niveau hvorledes barnet tænker og løser problemer og opgaver på det givne tidspunkt. Der er ikke tale om en egentlig intelligensprøve, men derimod om et værktøj til planlægning af undervisning. En kortlægning af den enkelte elevs nuværende udviklingstrin er derfor relevant i forbindelse med undervisningsdifferentiering, men også i forbindelse med skolestart eller ved mistanke om udviklingsforstyrrelser. 4 Eksekutive funktioner er en samlebetegnelse for evnerne til at tage initiativ til og planlægge handlinger, der udføres under løbende vurdering og justering under hensyntagen til omgivelsernes krav og forventninger. Når børn og unge har vanskeligheder i forhold til disse funktioner, kommer de ofte i konflikt i sociale situationer, hvor der er store krav til at kontrollere og regulere sin adfærd uanset om der er tale om hjemme eller i skolen.
3 Samarbejde med skolens forældre Det er værdifuldt Derfor vil vi: Det gør vi ved Alle børn får et godt og lærerigt skoletilbud i eget nærmiljø Skabe forståelse og opbakning til inklusionstanken blandt skolens samlede forældre flok Have et højt informationsniveau og være proaktive i og omkring indsatser inddrage forældrene og give dem indblik, forståelse og viden om inklusion i teori og praksis forældremøderne afholdes som debatmøder med bestyrelsen som en aktiv partner prioritere trivselsråd og arrangementer i alle klasser Fastholde inklusion som den vej vi går Tage resultaterne fra evalueringen til efterretning ved at indarbejde dem i den kommende 3 årige plan At skabe fælles fodslag om den inkluderende skole, hvor børnene udvikler sig til selvforvaltende mennesker Det kan ses ved Ansvarlig for proces Deadline Skolebestyrelsen i samarbejde med lærere/pædagoger sætter Inklusion på dagsorden til samtlige forældremøde i efteråret Dette med afsæt i fælles arrangement med Jens Møller Andersen. Desuden afholdes et stort forældrearrangement med Jens Møller Andersen for forældrene til dagplejebørn, børnehavebørn samt skolebørn i marts 2014 Skolebestyrelsen samt BN, HP, VD Temaet har milepæl den 19. marts 2014 med det store oplæg. forældrene i højere grad bakker op om klassen både ved møder, tiltag og arrangementer på skolen også uden for skoletiden Trivselsråd klasselærere ledelsen bestyrelsen Trivselsundersøgelse se nedenfor Skolebestyrelsen i samarbejde med lærere/pædagoger sætter Inklusion på dagsorden til samtlige forældremøde i efteråret. Stort arrangement for forældre i skoledistriktet med relevant tema Bestyrelsen Ledelsen klasselærerne Handleplaner på baggrund af evalueringen forår 2015
4 Samarbejde med skolens forældre Kompetenceudvikl ingsplan Se temaet: LP Uddannelse af bestyrelsesmedlemmer bl.a. til at planlægge og formidle til et forældremøde At skabe fælles fodslag om den inkluderende skole, hvor børnene udvikler sig til selvforvaltende mennesker Evaluering Trivselsundersøgelse (UVM) forår 2015, forældretilfredshedsundersøgelse forår 2015 Teoretisk afsæt Der bygges på det systemteoretiske paradigme. Desuden danner Kolbs læringscirkel udgangspunkt for kompetenceudviklingsprocessen med Jens Møller Andersen. De skriftlige processer og handleplaner bygger på værdibaseringsprincipper
5 LP Det er værdifuldt Derfor vil vi: Det gør vi ved Det kan ses ved Medarbejdere, elever og forældre oplever sammenhæng i indsatser omkring et barn Skabe tydelig sammenhæng mellem teamets arbejde og evt. eksterne aktørers tiltag Være målrettet og skriftlig omkring mål, indhold og evaluering De involverede parter kender retning og rammer medarbejdere, elever og forældre oplever sammenhæng i indsatser omkring en klasse eller et barn prioritere LP og forebyggende indsats på hele klasser klasser og elever i trivsel - sammenhæng mellem lektiecafé og forebyggende indsatser Ansvarlig for proces VD VD/PPR VD/HP/PPR LP er en naturlig del af tankegangen i samarbejdet med både børn og forældre Fastholde arbejdsgangende omkring LP Bruge møderedskaberne fra LP Der vil på dette tidspunkt skulle tages stilling til hvorvidt vi ønsker at arbejde videre med en light model eller? Der er flow i temaets arbejde med LP elever/forældre er aktive medspillere At skabe fælles teoretisk udgangspunkt for skolens samlede virke Vi tager udgangspunkt i relationer og kommunikation i en opfattelse af at mennesker udvikles i samværet med andre Deadline I skoleåret 13/14 afprøves handleplaner efter værdibaseringspri ncip Kompetenceudviklin gsplan Evalueringsplan Teoretisk afsæt Forløb om CHIPS og redskaber til at imødekomme elevernes udvikling af eksekutive funktioner med Jens Møller Andersen. Opbakning fra PPR/Akt-konsulent Tilrette arbejdsgangen omkring enkelt indsatser. Fokus på mødekultur arbejde med teamsamarbejde i praksis. Mere under dette tema Kollegial supervision Aktionslæring Reflekterende team El. tilsvarende Se samarbejde med forældre Der bygges på det systemteoretiske paradigme. Desuden danner Kolbs læringscirkel udgangspunkt for kompetenceudviklingsprocessen med Jens Møller Andersen. De skriftlige processer og handleplaner bygger på værdibaseringsprincipper
6 Teamsamarbejde Det er værdifuldt Derfor vil vi: Det gør vi ved Teamsamarbejdet giver mening for deltagerne Skabe fælles forståelse for behovet for at teamsamarbejdet er en væsentlig byggesten for at lykkedes med inklusion Gennemdrøfte Værdiregelsættet for Bolderslev skole at teamet er omdrejningspunkt for al pædagogiske og didaktisk udviklingsarbejde ansvaret for tilrettelæggelsen følger lærerens styrke områder, så kvaliteten af elevernes undervisnings forløb øges få teamet til at fokusere på læring og pædagogik både i forhold til eleverne og sig selv Formalisere møder med fast dagsorden og udviklingsplan for teamet. teamsamtale med ledelsen med udgangspunkt i bl.a. trivsel og samarbejdet i teamet den enkelte medarbejder oplever større tilfredshed med arbejdsforholdene og sin egen arbejdssituation gennem indflydelse og nærhed Videndele samt vejlede hinanden i det hver især er bedst til f.eks. IT, læsning, klasseledelse, perspektivtegning værdsætte de gode initiativer teamsamtaler med fokus på udvikling af teamets trivsel og samarbejds-kultur teamet vægter debat af pædagogisk teoretiske emner At undervisningen og de ressourcer der er til rådighed, i høj grad kan tilpasses den enkelte elevs forudsætninger, faglige behov, nuværende og fremtidige potentiale At den enkelte medarbejder oplever større tilfredshed med arbejdsforholdene og sin egen arbejdssituation gennem større indflydelse og nærhed, samt gennem de gode relationer sikrer det fællesskab, der skaber tillid, tryghed og trivsel i skoledagen og dermed skaber rum for læring for både børn og voksne Det kan ses ved Det bliver interesse for en fælles linje og et udtalt ønske om fælles pædagogisk fodslag der arrangeres undervisning og særlige dage på tværs af årgange i teamet det er naturligt at fortælle de gode historier til hinanden både elever og medarbejder arbejder sammen på tværs af årgange i teamene
7 Teamsamarbejde Ansvarlig for proces Ledelsen Ledelsen AM-gruppen Deadline Kommissorium for teamsamarbejde foråret 2014 teamsamtale i efterår 2014 HP/VD Team-walk-through VD foråret 2015 Kompetenceudviklingsplan Brush-up ang. LP Process med vejledning fra PPR Evaluering Teoretisk afsæt 2 teamsamtaler med ledelsen samt team-walk-through Se tema LP Der udarbejdes Danmarks bedste arbejdsplads for mig foråret Desuden henvises til det evalueringsprojekter der er beskrevet i de øvrige temaer Der bygges på det systemteoretiske paradigme. Appreciative Inquiry som redskab er afsæt for strukturen i teamsamtaler og de årlig medarbejder-udviklingssamtaler. De skriftlige processer og handleplaner bygger på værdibaseringsprincipper
8 Samarbejde med den lokale børnehave Det er værdifuldt Derfor vil vi: Det gør vi ved Det kan ses ved Ansvarlig for proces Der er helhed i barnets liv og familiens møde med kommunale institutioner er kendetegnet ved det professionelle møde Give børn og forældre oplevelsen af at overgangen fra børnehave til skole, som tryg og god Have et godt samarbejde mellem skole og institution, hvor forældrene er aktive medspillere holde overleveringsmøde med fokus på det enkelte barns behov Børnehave, HP, VD Bolderslev skole vælges af 90 % de her boende forældre. Skolen ses som er et godt og spændende alternativ til de øvrige skoleaktører i nærområdet. At skabe fælles fodslag om den inkluderende skole, hvor børnene udvikler sig til selvforvaltende mennesker Deadline Årshjul følges Kompetenceudvikl ingsplan Evaluering Der skal i efteråret 2014 laves en revideret udgave af årshjulet med de relevante justeringer. Der skal i samme omgang drøftes hvordan ovenstående strategiplan kan se ud for det fremtidige fælles arbejde.
9 Vi vil i den forbindelse foreslå følgende overordnede kommunale indsatser: LP: Brush-up-kursus på skoler med behov incl. Vejeledning PPR: Overvejelser omkring PPRs rolle fremadrettet som sparringspartner både i organisationen og omkring klasser, grupper og enkelt elever.
Lær det er din fremtid
Skolepolitiske mål 2008 2011 Børn og Ungeforvaltningen den 2.1.2008 Lær det er din fremtid Forord Demokratisk proces Furesø Kommune udsender hermed skolepolitik for perioden 2008 2011 til alle forældre
En bæredygtig skole et 5 årig perspektiv. for. Møldrup skole
En bæredygtig skole et 5 årig perspektiv for Møldrup skole 2012 2016 Første udgave juni 2012 Forord På Møldrup skole har vi formuleret en vision om, hvordan vi ser skolen, når vi tegner et billede af fremtiden
Vision Vi gør børn og unge livsduelige, - så de kan, vil og tør møde udfordringer
Skolen ved Bülowsvej Vision Vi gør børn og unge livsduelige, - så de kan, vil og tør møde udfordringer Værdier Menneskesyn: Vi er anerkendende, troværdige og lyttende og skaber et forpligtende og inkluderende
Inklusionsstrategi. Arbejdsgrundlag 2015-2018
Inklusionsstrategi og Arbejdsgrundlag på 2015-2018 Indhold 1. Forord... 3 2. Vision og værdier for Højvangskolen... 4 3. Formål med inklusionsindsatsen... 5 4. Inklusionsstrategi for Højvangskolen... 5
Lautrupgårdskolens handleplan for inklusion.
Lautrupgårdskolens handleplan for inklusion. 1. Lautrupgårdskolen udarbejder handleplan for inklusion. Mål: Inklusionsstrategien skal implementeres som en naturlig del af hverdagen. Succeskriteriet: At
Resultataftale 2013-14 for Skolen på Fjorden
Resultataftale 2013-14 for Skolen på Fjorden af resultataftalen og effektmålene for sidste år: Trivsel og inklusion: Arbejdet med LP-modellen er i god drift. Skolens lærerpersonale har gennemgået CL1 kursus
NOTAT vedr. ansættelse af viceskoleleder på Højgårdskolen
NOTAT vedr. ansættelse af viceskoleleder på Højgårdskolen 1. Indledning Højgårdskolen søger ny viceskoleleder med tiltrædelse 1. maj 2016. Stillingen annonceres i Job Midt/Vest og på www.herning.dk med
Holbæk Danner Skole er navnet på den fælles retning som kommunens folkeskoler bevæger sig i.
Holbæk Danner Skole Holbæk Danner Skole er navnet på den fælles retning som kommunens folkeskoler bevæger sig i. Holbæk Danner Skole integrerer de politiske ambitioner som er udtrykt i Byrådets Børne og
Kollund Skole og Børnehus, Inklusionsstrategi.
Kollund Skole og Børnehus, Inklusionsstrategi. Inklusion er den dynamiske og vedvarende proces, hvori skolen øger mulighederne for tilstedeværelse, oplevelse af fællesskab, aktiv deltagelse og højt læringsmæssigt
Inklusionsstrategi for skolevæsenet i Frederiksberg Kommune
Inklusionsstrategi for skolevæsenet i Frederiksberg Kommune 1. Indledning Frederiksberg Kommune har som mål, at flest mulige børn skal inkluderes i almenområdet fremfor at blive henvist til særlige specialtilbud.
Skole. Politik for Herning Kommune
Skole Politik for Herning Kommune Indhold Forord af Lars Krarup, Borgmester 5 Politik for Folkeskolen - Indledning - Vision 7 1 - Politiske målsætninger 9 2 - Byrådets Børne- og Familiesyn 11 3 - Politik
Udgave 26. februar 2015. 1.0 Indledning
Børne- og familiepolitikken 2015 2018 2014090062EB Udgave 26. februar 2015 1.0 Indledning Børne- og familiepolitikken 2015-2018 er Ringkøbing-Skjern Kommunes politik for 0-18 årsområdet. Børne- og familiepolitikken
LP-MODELLEN FORSKNINGSBASERET VIDEN, DER VIRKER
Motivation og mestring Dette e-læringsforløb indeholder en gennemgang af, hvad det er, der opretholder og reducerer motivationen hos enkeltelever og klasser. Deltagerne gøres opmærksom på aktuelle teorier,
HANDLEPLAN FOR INKLUSION I KRUDTUGLEN
HANDLEPLAN FOR INKLUSION I KRUDTUGLEN Indhold Handleplan for inklusion i Krudtuglen... 2 Sammenhæng... 2 Definition af inklusion.... 2 Område Skovvang... 3 Overordnede principper... 3 Aktører.... 4 Metoder...
Mål og handleplan SFO Højvangskolen
Mål og handleplan SFO Højvangskolen Overskrift MEDINDFLYDELSE Sammenhæng SFO tid er børnenes frie tid og skal derfor opleve en SFO, hvor de har stor indflydelse på hvad de vil udfylde dagen med. Mål Børnene
Institutionens navn. Mål- og Indholdsbeskrivelse for SFO
Mål- og Indholdsbeskrivelse for SFO Institutionens navn adresse Indledning Byrådet har siden 1. august 2009 været forpligtet til at fastsætte mål- og indholdsbeskrivelser for skolefritidsordninger, kaldet
Kvalitetsrapport. Faglighed, der giver eleven en basisviden, som kan danne grundlag for videre læring
Skolens navn: Kjellerup Skole Pædagogiske processer: Skolens værdigrundlag/målsætning: Skolens målsætning Kjellerup Skole - På vej... Kvalitetsrapport Vedtagne principper: Pædagogiske principper På Kjellerup
Nærum Skoles 1-årige indsatsområder 2011-2012
Nærum Skoles 1-årige indsatsområder 2011-2012 1 Nærum Skoles indsatsområder 2011-2012 er den mere præcise udmøntning af skolens 4-årige udviklingsplan. Indhold og opbygning af skolens 1-årige indsatsområder:
Alle børn og unge er en del af fællesskabet
Alle børn og unge er en del af fællesskabet Herning Kommunes Inklusionsstrategi PIXIUDGAVE Til forældre Forskning har vist, at forskellighed i børnegruppen skaber et markant bedre udviklings- og læringsgrundlag
Skovsgård Tranum Skole
Skoleudviklingsplan for Skovsgård Tranum Skole 2015 1 Indhold Følgende indhold i kvalitetsrapporten giver anledning til særlig opmærksomhed:... 3 Svarende skal findes i følgende SMTTE-modeller:... 4 Teamarbejdet...
Mål og handlinger er Kommunens overordnede Børnepolitik for børn og unge 0-18 år.
og handlinger er Kommunens overordnede Børnepolitik for børn og unge 0-18 år. Børn og unge i vækst - alle børn skal trives i et trygt og sundt miljø med leg og læring. - alle børn skal møde nærværende,
Strategi for elevernes læring - Læring i folkeskolerne i Esbjerg Kommune
Tilrettet september 2015 Strategi for elevernes læring - Læring i folkeskolerne i Esbjerg Kommune Når læringsmiljøerne i folkeskolen skal udvikles, og elevernes faglige niveau skal hæves, kræver det blandt
Slotsskolen. Vision og præsentation
Slotsskolen Vision og præsentation oktober 2010 Vision for Slotsskolen Slotsskolen skal være folkeskole for alle børn i Vestbyen. Med udgangspunkt i anerkendelse, respekt og fællesskab, tilrettelægges
Indhold. Dagtilbudspolitik 2011-2014 3
Dagtilbudspolitik 2011-2014 Indhold Indledning.................................... 4 Dagtilbudspolitikken i Holstebro Kommune........... 6 Det anerkendende dagtilbud...................... 7 Visioner for
Udviklingsplan for Brændgårdskolen 2015-16
Sammenhæng/status: 1. Kommunens mål er at 96% af elever skal inkluderes. (Andelen af ekskluderende fællesskaber skal nedbringes til maksimalt 4 procent). Det søges opnået ved at implementere inklusionsstrategien
Sankt Annæ Skoles Ressourcecenter
Sankt Annæ Skoles Ressourcecenter Ressourcecenteret hvem er vi? På Sankt Annæ Skole er vi optaget af at give børnene de bedste rammer og muligheder for læring og trivsel. Ressourcecenteret varetager således
2 Den lokale udviklingsplan hvad og hvorfor?... 3. 2.1 Politiske beslutninger retningen for hele Børn og Unge... 3
Lokal udviklingsplan 2015-2016 1 1 Indhold 2 Den lokale udviklingsplan hvad og hvorfor?... 3 2.1 Politiske beslutninger retningen for hele Børn og Unge... 3 2.2 Fælles indsatser i Område Grenåvej Øst...
ALLERØD KOMMUNE ET FÆLLES AFSÆT VISION FOR BØRN OG UNGE I ALLERØD KOMMUNE
ALLERØD KOMMUNE ET FÆLLES AFSÆT VISION FOR BØRN OG UNGE I ALLERØD KOMMUNE Forord Denne vision for vores børn og unges liv i Allerød Kommune er resultatet af mange menneskers indsigt og ihærdighed. Startskuddet
DAGTILBUDSPOLITIK 2015-2018 HOLSTEBRO KOMMUNE
DAGTILBUDSPOLITIK 2015-2018 HOLSTEBRO KOMMUNE Indhold Indledning 3 Formål for dagtilbud 4 Dagtilbudspolitikken i Holstebro Kommune 5 Det anerkendende dagtilbud 6 Visioner for dagtilbuddene i Holstebro
Inklusion i skolen Sådan gør vi i Fredensborg Kommune
Inklusion i skolen Sådan gør vi i Fredensborg Kommune Side 2 Inklusion i skolerne Sådan gør vi i Fredensborg Kommune I Fredensborg Kommune arbejder vi for, at alle de børn, der kan have udbytte af det,
Implementeringstema 1: Målstyret undervisning og klasseledelse
Implementeringstema 1: Målstyret undervisning og klasseledelse Implementeringen af målstyret undervisning og god klasseledelse er prioriteret som A og er det første og største indsatsområde i den fælleskommunale
Handleplanen for HG/EUD/EUX Business Ballerup for skoleåret 2015 2016 er udarbejdet på baggrund af EUD-afdelingens handleplan.
Handleplanen for HG/EUD/EUX Business Ballerup for skoleåret 2015 2016 er udarbejdet på baggrund af EUD-afdelingens handleplan. Indsatsområder og handlingsplaner for erhvervsuddannelserne, 2015 2016. Dette
FUNKTIONS- BESKRIVELSE. Pædagogisk LæringsCenter
FUNKTIONS- BESKRIVELSE Pædagogisk LæringsCenter FORORD Læringscenteret har altid formidlet viden om læremidler, kulturtilbud, konkurrencer og kampagner til elever og lærere. Men med den nye bekendtgørelse
Mål- og indholdsbeskrivelse for SkoleFritidsHjem
Mål- og indholdsbeskrivelse for SkoleFritidsHjem Formålet med mål - og indholdsbeskrivelsen for skolefritidshjem (SFH) i Holstebro Kommune er at give borgerne mulighed for at få indblik i prioriteringerne
Der blev endvidere nedfældet i kontrakten at vi arbejder med målene:
Værdier i Institution Hunderup, bearbejdet i Ådalen. Sammenhæng: Vi har siden september 2006 arbejdet med udgangspunkt i Den Gode Historie for at finde frem til et fælles værdigrundlag i institutionen.
Årsmål 1. Knæk Kurven Inklusion Status: Hvilke tiltag har været sat i værk omkring Knæk Kurven
Årsmål 1. Knæk Kurven Inklusion Udfordring: Udgiften til det specialpædagogiske område har frem til 2010 været stigende. Det samme har antallet af børn, der modtog undervisning i et specialiseret tilbud.
FUNKTIONS- BESKRIVELSE. Pædagogisk LæringsCenter
FUNKTIONS- BESKRIVELSE Pædagogisk LæringsCenter FORORD Læringscenteret har altid formidlet viden om læremidler, kulturtilbud, konkurrencer og kampagner til elever og lærere. Men med den nye bekendtgørelse
Mål- og indholdsbeskrivelser. for skolefritidsordninger,
Mål- og indholdsbeskrivelser for skolefritidsordninger, April 2015 Mål -og indholdsbeskrivelse for: Institutionens navn: Begrundelse for mål- og indholdsbeskrivelse i skolefritidsordningen. 1 Offentliggørelse
DEN SAMMENHÆNGENDE BØRNEPOLITIK
DEN SAMMENHÆNGENDE BØRNEPOLITIK DEN SAMMENHÆNGENDE BØRNEPOLITIK Håndbogens første kapitel indeholder Jammerbugt kommunes sammenhængende Børnepolitik. Politikken er det grundlæggende fundament for alt arbejde,
Hareskov Skole FAGLIG VURDERING VED SLUTNINGEN AF SKOLEÅRET 2010-2011
Hareskov Skole FAGLIG VURDERING VED SLUNINGEN AF SKOLEÅRE 2010-2011 Nedenstående skemaer indeholder den tilpassede udgave af SUMO analyse, hvor der er fokus på styrker og udviklingspotentialer. Analysen
KVALITETSRAPPORT 2010 2011 HARESKOV SKOLE
KVALIESRAPPOR 2010 2011 HARESKOV SKOLE FAGLIG VURDERING VED SLUNINGEN AF SKOLEÅRE 2010-2011 Nedenstående skemaer indeholder den tilpassede udgave af SUMO analyse, hvor der er fokus på styrker og udviklingspotentialer.
Kvalitetsrapport 2008/2009. Over Jerstal Skole Haderslev Kommune 2008-09
Kvalitetsrapport 2008/2009 Over Jerstal Skole Haderslev Kommune 2008-09 1 Indholdsfortegnelse. Side 3. Kapitel 1. Resumé med konklusioner. Side 4. Kapitel 2. Tal og tabeller Side 5. Kapitel 3 Fagligt niveau
SKOLEUDVIKLINGSPLAN 2015/2016 2016/2017
SKOLEUDVIKLINGSPLAN 2015/2016 2016/2017 THORUP-KLIM SKOLE [Du kan tilføje et resumé eller en anden vigtig meddelelse her. Et resumé er typisk en kort oversigt over dokumentets indhold.] Side 1 Sammenfattende
I Assens Kommune lykkes alle børn
I Assens Kommune lykkes alle børn Dagtilbud & Skole - Vision 0-18 år frem til 2018 I Assens Kommune har vi en vision for Dagtilbud & Skole. Den hedder I Assens Kommune lykkes alle børn og gælder for børn
Strategi for Folkeskole 2014Folkeskolestrategi 20142014
Strategi for Folkeskole 2014Folkeskolestrategi 20142014 Sagsnummer: 480-2014-97805 Dokumentnummer: 480-2015-1021 Afdeling: Skole og Dagtilbud Udarbejdet af: Hanne Vogelius Indhold Forord... 2 Indledning...
Ikast-Brande Kommune. En kommune hvor det er rigtig godt at være barn og ung
Børne- og Undervisningsudvalget 2011-12 BUU alm. del Bilag 258 Offentligt Ikast-Brande Kommune En kommune hvor det er rigtig godt at være barn og ung Børne- og ungepolitikken Ikast-Brande Kommune Program:
Børne og Ungeforvaltningen 2014-15. På vej mod en inkluderende praksis i dagtilbud
Børne og Ungeforvaltningen 2014-15 På vej mod en inkluderende praksis i dagtilbud 1 En strategi for inklusion i dagtilbud Dette hæfte beskriver en strategi for inklusion i dagtilbud i Køge Kommune. Strategien
Skolevision for skolerne ved Langeland Kommune
Indledning Skolevision for skolerne ved Langeland Kommune Det er vigtigt, at vi altid husker, at vi driver skole for børnenes skyld. Det er fordi, vi vil motivere til og understøtte den maksimale udvikling
Timring Læringscenter
2014-2015 Udviklingsplan Timring Læringscenter Center for Børn og Læring Herning Kommune Årsmål 2014-2017 1. Sådan arbejder vi med de politiske årsmål i herning kommune Årsmålene for 2014 er begyndelsen
Indskolingen 0.-3. klasse - læring, trivsel og glæde
Indskolingen 0.-3. klasse - læring, trivsel og glæde Når børn starter i skole, glæder de sig til at lære nyt og få nye udfordringer. Langt de fleste børn er vant til at gå i børnehave og er dermed vant
Det Pædagogisk eftermiddagstilbud i Halsnæs Kommunes folkeskoler.
Det Pædagogisk eftermiddagstilbud i Halsnæs Kommunes folkeskoler. Med indførelsen af folkeskolereformen og de politiske beslutninger i Halsnæs Kommune sker der forandringer i det tidligere SFO (0-3 klasse)
Kvalitetsrapport 2012
Kolding Kommunale Skolevæsens Kvalitetsrapport 2012 Skoleåret 2011-12 Delrapport fra Sjølund-Hejls Skole ved skoleleder Jan Hjorth KONKLUSIONER KVALITETSSIKRING AF ELEVERNES UDBYTTE Læseindlæringen har
Aftale mellem Balleskolen og Skolechef Huno K. Jensen
Aftale mellem Balleskolen og Skolechef Huno K. Jensen 1. Indhold Styringsmodellen i Silkeborg Kommune baserer sig på gensidige aftaler mellem institutionslederne og den budgetansvarlige chef for den bevilling,
Heldagsskolen en udfordrende ramme om børn og unges læring og udvikling
Heldagsskolen en udfordrende ramme om børn og unges læring og udvikling Dette notat udgør det fælles pædagogiske arbejdsgrundlag for Københavns Kommunes 3 heldagsskoler. Notatet er rammesættende og forpligtende
Sammenhæng i børn og unges liv Den sammenhængende børne- og ungepolitik 2012-2016
Hvidovre 2012 sag: 11/54709 Sammenhæng i børn og unges liv Den sammenhængende børne- og ungepolitik 2012-2016 Fælles ansvar for vores børn. Hvidovre Kommune vil i fællesskab med forældre skabe de bedste
Udviklingsplan Dagplejen 2012-2015
Udviklingsplan Dagplejen 2012-2015 Om udviklingsplanen Direktionen i Frederikssund kommune har udarbejdet en udviklingsplan. Efterfølgende har alle fagchefer udarbejdet en udviklingsplan den relevante
Høringssvar fra de 6 netværk på baggrund af Inklusionsstrategien den 19.10.15
Høringssvar fra de 6 netværk på baggrund af Inklusionsstrategien den 19.10.15 Høringssvar fra netværksgruppe 1 (dagtilbudsdelen): Vi har haft inklusionsstrategien til drøftelse i vores netværksgruppe den
Politik for Børn og Unge på Nordfyn 2015-2019
Politik for Børn og Unge på Nordfyn 2015-2019 En del af Vision 2021. Vi skaber fremtidens Nordfyn sammen Dokument nr. 480-2015-139520 Sags nr. 480-2014-140826 Indhold Forord... 2 Hvorfor, hvem og hvad?...
Fokusområde 2. Prioriterede indsatsområder for perioden 2012-2014. 2.1 Indsatsområde Inddragelse af forældrene i børnenes læring og udvikling.
2.1 Indsatsområde Inddragelse af forældrene i børnenes læring og udvikling. Fra B & U `s Udviklingsplan: Med udgangspunkt i at forældrene er Børn og Unges vigtigste voksne, skaber vi konstruktive relationer
Støttepædagoger/pædagogisk vejledning
Hjælp til inklusion i Brøndby Kommunes dagtilbud Støttepædagoger/pædagogisk vejledning Pædagogisk følgeskab og inkluderende praksisudvikling Indhold 1. Hjælp til inklusion 2. Støttepædagogrollen 3. Hvem
Virksomhedsgrundlag. Heldagshuset. Oktober 2013
Virksomhedsgrundlag Heldagshuset Oktober 2013 1 Målgruppe Målgruppen er normaltbegavede elever, der er præget af adfærdsmæssige, følelsesmæssige eller sociale problematikker; AKT-problematikker. Der er
Børnehaven Stribonitten - 1 -
Børnehaven Stribonitten - 1 - Profil Børnehaven Stribonitten her har hjertet plads. Børnehaven Stribonitten har til huse i to dejlige afdelinger, afdeling Münstervej med 22 børn og afdeling Øster Allé
Mål- og indholdsbeskrivelse for SkoleFritidsOrdning
Mål- og indholdsbeskrivelse for SkoleFritidsOrdning Formålet med mål - og indholdsbeskrivelsen for skolefritidshjem (SFO) er at give borgerne mulighed for at få indblik i prioriteringerne og serviceniveauet
Strategiplaner for skoleområdet i Vordingborg Kommune 2016/18 Alle elever skal lære bedre og trives mere i en sund og varieret skoledag
Strategiplaner for skoleområdet i Vordingborg Kommune 2016/18 Alle elever skal lære bedre og trives mere i en sund og varieret skoledag Plan for målfastsættelse og evaluering Afsæt 2012 14 Lokale strategiplaner
Facilitator: Lars Caspersen. Referent: Jesper Heibøll. Emne (og ansvarlig) Hvad skal vi udrette? Proces Tid Beslutning og hvem gør hvad?
Mødetype: Arbejdsgruppen Kultur Fritid Skole Deltagere, emne, sted og tid: Lars Caspersen, Dorthe Hansen, Henrik Christensen, Jeppe Flarup Krusbæk, Maria Leer, Esben Pedersen, Finn Svit, Jens Lykke, Jesper
Evaluering af skolereformen Rapport fra workshop med skolebestyrelserne
INFORMATION FRA STEVNS KOMMUNE Evaluering af skolereformen Rapport fra workshop med skolebestyrelserne EMNE FOR DENNE RAPPORT Denne rapport er resultatet af workshop for skolebestyrelserne i Stevns Kommune.
Pædagogisk grundlag for Skolen på Islands Brygge
Pædagogisk grundlag for Skolen på Islands Brygge Formål med grundlaget Det pædagogiske grundlag tager udgangspunkt i lovgivning og kommunale beslutninger for skole og fritidsordninger og skal sammen med
Arbejdsgrundlag for Område Søndervang 2.
Arbejdsgrundlag for Område Søndervang 2. Vision. Med afsæt i et velfungerende samarbejde, ønsker område Søndervang 2 at fremme en høj grad af trivsel og udvikling for alle. Værdier: Vi bygger vores pædagogiske
Politik for udviklende fællesskaber
Politik for udviklende fællesskaber - Inklusionspolitik for området 0-18 år i Billund kommune Hvilke værdier er inklusionspolitikken baseret på? Inddragelse Ejerskab Kvalitet Sammenhæng Dialog Værdisæt:
Skolebestyrelsesmøde Kirke Hyllinge skole Torsdag den 15.august 2013 kl.19-21. På lærerværelset..
1. Godkendelse af referat Godkendt 2. Godkendelse af dagsorden Godkendt. Punkt 14 skal højere op for fremtiden. 3. Nyt fra elevrådene Intet 4. AKT- området. Christina Halsted AKT lærer på skolen holder
PRAKTIKBESKRIVELSE. A. Beskrivelse af praktikstedet
PRAKTIKBESKRIVELSE Praktikbeskrivelsen består af 3 hoveddele: A. Beskrivelse af praktikstedet B. Uddannelsesplan for første praktikperiode a) Pædagogens praksis C. Uddannelsesplan for anden og tredje praktikperiode
Skoleudvikling. Skoleudvikling 2008/09
Skoleudvikling 2008/09 1 Indsatsområder Nørreskov-Skolen Skoleudvikling 2007/08 Det pædagogiske Læringscenter (Skolebiblioteket) Udviklingsindsatsen 2007/08 har synliggjort det pædagogiske læringscenter
Bilag 2: Til orientering konkret tilrettelæggelse pa Glostrup Skole
Bilag 2: Til orientering konkret tilrettelæggelse pa Glostrup Skole Denne del af dokumentet beskriver, hvordan folkeskolereformen udmøntes på Glostrup Skole i skoleåret 2014/15. Folkeskolereformen er en
Kompetenceudviklende temapakker til fagpersonale på skoleområdet
Kompetenceudviklende temapakker til fagpersonale på skoleområdet Bidrag til arbejdet med inklusion Pædagogisk Psykologisk Rådgivning Natur og Udvikling Indhold Introduktion... 3 1. Parat-Start-Fart på
Vision for læring og dannelse - for de 0-18-årige i Svendborg Kommune. Svendborg Kommunes Sammenhængende Børne- og Ungepolitik frem mod 2017
der er gældende for folkeskolen i Svendborg Kommune Vision for læring og dannelse - for de 0-18-årige i Svendborg Kommune Svendborg Kommunes Sammenhængende Børne- og Ungepolitik frem mod 2017 Vision, formål
Mål -og indholdsbeskrivelser. for skolefritidsordninger
Mål -og indholdsbeskrivelser for skolefritidsordninger April 2015 Mål -og indholdsbeskrivelse for: Institutionens navn: SFO er i Løgumkloster Distrikt Begrundelse for mål- og indholdsbeskrivelse i skolefritidsordningen.
KVALITET I PÆDAGOGISKE PROCESSER FORUDSÆTNING OG VIRKELIGGØRELSE AF INKLUSION
KVALITET I PÆDAGOGISKE PROCESSER FORUDSÆTNING OG VIRKELIGGØRELSE AF INKLUSION Tanja Miller ph.d. Projektchef 08.01. 2013 tnm@ucnact2learn.dk tlf. 72690334 SAMMENHÆNGE Politiske mål - inklusion Forskning
NOTAT vedr. ansættelse af skoleleder på Skolen ved Sønderager
NOTAT vedr. ansættelse af skoleleder på Skolen ved Sønderager 1. Indledning Da vores tidligere leder er gået på pension, er stillingen som skoleleder ledig til besættelse snarest muligt. Stillingen annonceres
Mål- og indholdsbeskrivelse 2011 2012 for. SFO Broskolen Birkemosevej 11 4220 Korsør
Mål- og indholdsbeskrivelse 2011 2012 for SFO Broskolen Birkemosevej 11 4220 Korsør Forord Skole og SFO er én virksomhed og indeholder en undervisningsdel og en fritidsdel. Såvel undervisning som fritid
Vi gør brug af differentieret undervisning, og elever der har behov tilbydes et fagligt løft.
Indskolingen Faglighed med kreativitet. Vi lægger stor vægt på forskellige arbejds- og samarbejdsformer for at eleverne kan agere i det kreative læringsmiljø. Kreativ undervisning kan eksempelvis være
Den inkluderende skole. FFF følgegruppemøde 29. januar 2013
Den inkluderende skole FFF følgegruppemøde 29. januar 2013 Disposition Baggrund og værdier Forståelse af inklusion Et inkluderende læringsmiljø Forudsætninger kompetencer og viden En kompleks og fælles
Aftale mellem Varde Byråd og Outrup Skole 2015
Aftale mellem Varde Byråd og Outrup Skole 2015 Varde Kommune i ét med naturen Vi lever aktivt i det fri og er i ét med naturen hver dag. Friluftslivet giver sundhed, læring og livskvalitet. Udeskolerne
Pædagogisk udviklingsplan 2016-2017
Pædagogisk udviklingsplan 2016-2017 Indsæt billede Marker rammen nedenfor, og tryk slet. I stedet sætter du dit eget billede ind. Tryk på indsæt i menuen og derefter tryk på billede så finder du billedet
Kvalitetsoplysninger i dagtilbud 2012
Kvalitetsoplysninger i dagtilbud 2012 Børn og Skole 2012 Forord.... 3 Kerneydelse: Hvad siger Dagtilbudsloven?... 3 Hvad er høj kvalitet i kerneydelsen i vores dagtilbud?... 3 Faktorer der er medvirkende
Skolereform. Dialogmøde 3. September 2013
1 Skolereform Dialogmøde 3. September 2013 Målsætning 2 Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige, de kan. Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund i forhold til faglige
Vision for pædagogisk læringscentre i Vejle kommune
Vision for pædagogisk læringscentre i Vejle kommune Baggrund I 2009 udarbejdede Vejle Kommune materialet Fra skolebibliotek til læringscenter, der angav retningen for skolebibliotekernes udvikling frem
Strategi for inklusion i Brøndby Kommune
Strategi for inklusion i Brøndby Kommune 2015-2020 Børne-, Kultur- og Idrætsforvaltningen Brøndby Kommune Strategi for inklusion i Brøndby Kommune, vedtaget af Børneudvalget oktober 2015 Styregruppe: Mette
Beskrivelse af AKT-tilbuddet
Jammerbugt Kommunes AKT-tilbud på Fjerritslev Skole og Aabybro Skole Beskrivelse af AKT-tilbuddet Formål... 2 Grundlagsforståelsen... 2 Konsekvenser for praksis... 4 Visitation... 5 Visitationsgrundlaget...
1. september 2013 Lokal kvalitetsrapport Hvidovre Kommunes Skolevæsen 2012-13 Sporet
1. september 2013 Lokal kvalitetsrapport Hvidovre Kommunes Skolevæsen 2012-13 Indholdsfortegnelse 1. 1.1 1.2 1.3 2. 2.1 2.2 2.3 2.4 3.1 3.2 4.1 5. 5.1 5.2 5.3 5.4 6. 6.1 6.2 6.3 7. 7.1 Præsentation af
Ko m Va rd e. VISIONSSTRATEGI for skoleområdet 2014
En dn u dre skole e b 3 = + 7 B A C Ko m Va rd e mu ne VISIONSSTRATEGI for skoleområdet 2014 FREMTIDENS SKOLE I VARDE KOMMUNE At stræbe højt og skue mod nye horisonter Formålet med Varde Kommunes visionsstrategi
Pædagogiske læreplaner isfo
Pædagogiske læreplaner isfo Forord Med Pædagogiske læreplaner i SFO er der skabt en fælles kommunal ramme for arbejdet med udviklingen af lokalt baserede læreplaner for skolefritidsordningerne på skolerne
Børneterapien Odense Team A. Klinisk undervisning foregår på Specialbørnehaven Platanhaven
Børneterapien Odense Team A Klinisk undervisning foregår på Specialbørnehaven Platanhaven Platanvej 15 6375 4100 platanhaven@odense.dk www.platanvej.dk Kontakt oplysninger Leder af Børneterapien: Malene
Ressourcecenteret hvem er vi? Ressourcecenterets målsætning
Ressourcecenteret hvem er vi? Sankt Annæ Skoles Ressourcecenter er et fagligt team og forum bestående af skolens afdelings og ressourcecenterleder, specialundervisningslærere, dansk som andetsprogslærere,
Nærum Skoles 4-årige udviklingsplan 2011-2015
Nærum Skoles 4-årige udviklingsplan 2011-2015 1 Nærum Skoles Udviklingsplan 2011-2015 tager sit afsæt i Skoleområdets Udviklingsplan 2011-2015 for Rudersdal Skolevæsen. Udviklingsplanen er det overordnede
Kompetenceudvikling i forbindelse med Den Sammenhængende Skoledag
Kompetenceudvikling i forbindelse med Den Sammenhængende Skoledag Det overordnede formål med kompetenceudviklingen i forbindelse med Den Sammenhængende Skoledag er at skabe nær kompetenceudvikling for
Uddannelsesplan 2015-16 for lærerstuderende i praktik fra Professionshøjskolerne Metropol og UCC
Uddannelsesplan 2015-16 for lærerstuderende i praktik fra Professionshøjskolerne Metropol og UCC Forord En praktikskoles uddannelsesplan skal godkendes på baggrund af kvalitetskrav. I bekendtgørelse om
Indskoling og mellemtrin på Hanebjerg Skole afd. Uvelse er kendetegnet ved:
Indskoling og mellemtrin på Hanebjerg Skole afd. Uvelse er kendetegnet ved: Kendetegn Ses i hverdagen ved: Spejling til værdigrundlag SAMARBEJDET MELLEM SKOLE OG HJEM Samarbejdet opfordrer forældrene til
U erne 2010 Vildbjerg Skole Bjørnkærvej 2 7480 Vildbjerg
U erne 2010 Vildbjerg Skole Bjørnkærvej 2 7480 Vildbjerg Tlf: 96287700 www.vildbjerg-skole.dk Kvalitetsrapport for Vildbjerg Skole - Herning Kommune, Børn og Unge Side 1 af 5 U. Pædagogiske processer -
PRAKTIKBESKRIVELSE. A. Beskrivelse af praktikstedet
PRAKTIKBESKRIVELSE Praktikbeskrivelsen består af 3 hoveddele: A. Beskrivelse af praktikstedet B. Uddannelsesplan for første praktikperiode a) Pædagogens praksis C. Uddannelsesplan for anden og tredje praktikperiode
Udkast til Tidlig indsats og inklusion på dagtilbudsområdet Bornholm
Udkast til Tidlig indsats og inklusion på dagtilbudsområdet Bornholm Børn og skole 2010 1 Indledning:...3 Projekter og tiltag i forhold til børn med særlige behov...3 Børne- og ungepolitik Bornholms Regionskommune...3